Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-09 00:00:00

\~ \~ \~ \~Позивач Акціонерне товариство «Криворізька теплоцентраль» (далі - АТ «Криворізька теплоцентраль») звернувся до суду з позовом до відповідачів [PERSON] , [PERSON] про стягнення заборгованості за комунальні послуги, обґрунтовуючи свій позов тим, що надає послуги з централізованого опалення відповідачам за адресою: [ADDRESS] , але відповідачі в повному обсязі оплату за отримані послуги не здійснювали, в результаті чого виникла заборгованість за послуги з централізованого опалення за період з 01.10.2015 року по 30.04.2021 рік в сумі 27904,74 грн. Вказану суму заборгованості по оплаті за послуги з централізованого опалення, а також 3% річних в сумі 1979,44 грн. та інфляційні втрати в сумі 4940,62 грн., позивач просить стягнути на свою користь з відповідачів. \~ \~ \~ \~Ухвалою суду від 13 серпня 2021 року прийнято до розгляду позовну заяву та\~відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. \~ \~ Заочним рішенням Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 16 грудня 2021 року позовні вимоги Акціонерного товариства «Криворізька теплоцентраль» до [PERSON] ,\~ [PERSON] про стягнення заборгованості за комунальні послуги задоволені. \~ \~ \~ \~Ухвалою Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 03.10.2024 року скасовано заочне рішення Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 16 грудня 2021 року за позовом Акціонерного товариства «Криворізька теплоцентраль» до [PERSON] ,\~ [PERSON] про стягнення заборгованості за комунальні послуги. \~ \~ \~ \~В судове засідання сторони не з`явилися. \~ \~ \~ \~Представник відповідача [PERSON] Карнаух І.О. до суду скерував заперечення щодо позовних вимог позивача. Проти позовних вимог заперечує в повному обсязі. Посилаючись, на те, що відповідач [PERSON] не проживає в квартирі, де виникла заборгованість, не є співвласником вказаної квартири, договір про надання послуг не укладала. Крім того, позивач нарахував заборгованість поза межами строку позовної давності. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, суд дійшов наступних висновків. \~ \~ \~ \~\~Згідно\~статті 67 ЖК України\~плата за комунальні послуги (водопостачання, газ, теплова енергія та інші послуги) береться крім квартирної плати за затвердженими в установленому порядку тарифами. \~ \~ \~ \~Відповідно до положень\~статті 68 ЖК України\~наймач зобов`язаний своєчасно вносити квартирну плату та плату за комунальні послуги. \~ \~ \~ \~Як встановлено судом, відповідачі [PERSON] ,\~ [PERSON] ,\~зареєстровані за\~адресою:\~ [ADDRESS] \~(а.с.\~12-13\~-\~довідки),\~та є\~споживачами послуг\~з централізованого\~опалення,\~які надаються\~АТ «Криворізька\~теплоцентраль». \~ \~ \~ \~Як вбачається з матеріалів справи, між позивачем та відповідачами виникли правовідносини по наданню, з одного боку, та споживанню з іншого боку, комунальних послуг по централізованому опаленню та постачанню теплової енергії, які врегульовано Законом України «Про житлово-комунальні послуги» від 9 листопада 2017 року № 2189-VIII (далі Закон № 2189-VIII), Законом України «Про теплопостачання» від 02.06.2005 р. № 2633-IV (далі Закон № 2633-IV) та Правилами надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21 липня 2005 року № 630 (далі Правила), чинними на момент виникнення правовідносин (втрата чинності з 01.05.2022). \~ \~ \~ \~Відповідно до пункту 2 частини першої статті 5 Закону № 2189-VIII, до житлово-комунальних послуг належать: комунальні послуги - послуги з постачання та розподілу природного газу, постачання та розподілу електричної енергії, постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання, централізованого водовідведення, поводження з побутовими відходами. \~ \~ \~ \~Індивідуальний споживач фізична або юридична особа, яка є власником (співвласником) нерухомого майна, або за згодою власника інша особа, яка користується об`єктом нерухомого майна і отримує житлово-комунальну послугу для власних потреб та з якою або від імені якої укладено відповідний договір про надання житлово-комунальної послуги (пункт 6 частини першої статті 1 Закону № 2189-VIII). Пунктом 5 частини другої статті 7 Закону № 2189-VIII встановлено, що індивідуальний споживач зобов`язаний: оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами. \~ \~ \~ \~Відповідно до частини шостої статті 19 Закону № 2633-IV, споживач повинен щомісячно здійснювати оплату теплопостачальній організації за фактично отриману теплову енергію. \~ \~ \~ \~Пунктом 18 Правил, передбачено, що розрахунковим періодом для оплати послуг є календарний місяць. Плата за послуги вноситься не пізніше 20 числа місяця, що настає за розрахунковим, якщо договором не встановлено іншого строку. \~ \~ \~ \~Плата за надані послуги вноситься споживачем відповідно до показань засобів обліку води і теплової енергії або затверджених нормативів (норм) споживання на підставі платіжного документа (розрахункової книжки, платіжної квитанції тощо) або відповідно до умов договору на встановлення засобів обліку (пункт 20 Правил). \~ \~ \~ \~Згідно пункту\~21\~Правил,\~у разі\~відсутності\~у\~квартирі (будинку\~садибного\~типу)\~та\~на\~вводах у\~багатоквартирний\~будинок\~засобів обліку\~води\~і\~теплової енергії\~плата\~за\~надані послуги\~справляється\~згідно\~з установленими\~нормативами\~(нормами)\~споживання: з\~централізованого\~постачання\~холодної та\~гарячої\~води\~і водовідведення\~-\~з\~розрахунку\~на одну\~особу\~та\~на ведення\~особистого\~підсобного\~господарства; з централізованого опалення - з розрахунку за 1 кв. метр (куб. метр) опалюваної площі (об`єму) квартири (будинку садибного типу) та з урахуванням фактичної температури зовнішнього повітря і фактичної кількості днів надання цієї послуги в місяці, який є розрахунковим. \~ \~ \~ \~Відповідно до статті 509 ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. \~ \~ \~ \~Статтею 525 ЦК України, передбачає, що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. \~ \~ \~ \~Так, згідно з наданим до суду розрахунком заборгованості, сума боргу по оплаті за централізоване опалення квартири за адресою: [ADDRESS] за період з 01.10.2015 р. по 30.04.2021 р. становить 34824,80 грн. \~ \~ \~ \~ \~ \~Враховуючи, що відповідач [PERSON] зареєстрована за вказаною з 05.10.2011 року, то відповідно вона несе солідарно відповідальність, за заборгованість, що виникла за період з 01.10.2015 року по 30.04.2021 рік. \~ \~ \~ \~Крім того, згідно з частиною другої\~статті 625 ЦК України\~боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. \~ \~ \~ \~За змістом частини першої статті\~901, частини першої статті\~903 ЦК України, за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором. Якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов`язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, що встановлені договором. \~ \~ \~ \~Беручи до уваги зазначене, правовідносини, які склалися на підставі договору про надання послуг, є грошовим зобов`язанням і, зважаючи на таку юридичну природу правовідносин сторін, на них поширюється дія частини другої\~статті 625 ЦК\~як спеціальний вид цивільно-правової відповідальності за прострочення виконання зобов`язання (постанова Верховного Суду України від 14 листопада 2011 р. у справі № 6-40цс11). \~ \~ \~ \~Як зазначено в Аналізі практики застосування\~статті 625 ЦК України\~в цивільному судочинстві (лист Верховного Суду України від 01 липня 2014 року), вирішуючи спори цієї категорії, судам слід враховувати, що правовідносини, які склалися між сторонами на підставі договору про надання житлово-комунальних послуг, є грошовими зобов`язаннями, у яких, серед інших прав і обов`язків сторін, на боржника покладено виключно певний цивільно-правовий обов`язок з оплати отриманих житлово-комунальних послуг, якому кореспондує право вимоги кредитора (ч. 1\~ст. 509 ЦК), - вимагати сплату грошей за надані послуги. Таким чином, з огляду на юридичну природу правовідносин, як грошових зобов`язань, на них поширюється дія частини другої\~статті 625 ЦК\~як спеціальний вид цивільно-правової відповідальності за прострочення виконання зобов`язання (постанови Верховного Суду України від 20 червня 2012 р. у справі № 6-68цс12, від 30 жовтня 2013 р. у справі № 6-59цс13). \~ \~ \~ \~Як вбачається з матеріалів справи, позивач заявляв вимоги про стягнення з відповідачів на його користь, 3% річних в сумі 1979,44 грн. та інфляційні втрати в сумі 4940,62 грн., нарахованих на суму несплаченої заборгованості. Тобто, між сторонами склалися правовідносини, що виникають у зв`язку із завданням шкоди, на які відповідно до частини другої\~статті 625 ЦК України\~нараховується індекс інфляції за час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми. \~ \~ \~ \~Оскільки неправомірними діями відповідачів позивачеві було завдано збитків, по суті матеріальної шкоди, яка виражена в грошовому еквіваленті, а відтак є грошовим зобов`язанням, суд вважає, що позовні вимоги позивача про стягнення індексу інфляції та трьох відсотків річних узгоджуються з положеннями частини другої\~статті 625 ЦК України\~та погоджується\~з наданим\~позивачем розрахунком\~3%\~річних та\~інфляційних втрат. \~ \~ \~ \~Щодо доводів представника відповідача [PERSON] , що відповідач [PERSON] не проживає в квартирі, де виникла заборгованість, та не є співвласником вказаної квартири, посилаючись на акт, то суд зазначає наступне, дієздатні особи, які проживають та/або зареєстровані у житлі споживача, користуються нарівні зі споживачем усіма житлово-комунальними послугами та несуть солідарну відповідальність за зобов`язаннями з оплати житлово-комунальних послуг (частина третя\~статті 9 Закону № 2189-VIII). \~ \~ \~ \~Відповідач [PERSON] з 05.10.2011 зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , що не спростовано відповідачем. \~ \~ \~ \~Оскільки навіть проживання в іншому місці не звільняє відповідача від сплати отриманих комунальних послуг, оскільки матеріалами справи підтверджено його реєстрацію у зазначеній квартирі на момент виникнення заборгованості. \~ \~ \~ \~Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 02 вересня 2019 року у справі № 335/479/17, провадження № 61-22435св18. \~ \~ \~ \~Крім того, послуги з централізованого опалення не відносяться до тих, які надаються виключно мешканцям, які є присутніми у своїй квартирі, оскільки обігрів квартири відбувається незалежно від проживання споживача. \~ \~ \~ \~Окремі члени сім`ї споживача можуть бути звільнені від оплати за послуги з водо-, теплопостачання та водовідведення при тимчасовій відсутності за основним місцем проживання за умови надання до житлово-експлуатаційної організації письмової заяви та відповідних документів з іншого місця перебування (роботи, лікування, навчання, довготривалого відрядження). \~ \~ \~ \~Таким чином, щоб споживач звільнявся від оплати за комунальні послуги, йому потрібно виконати всі необхідні умови у законний спосіб: надати інформацію про відсутність у місці реєстрації виконавцю послуг, надати довідку з фактичного місця проживання. \~ \~ \~ \~Доказів вчинення жодної з цих дій відповідачем не надано, а тому відсутні підстави для звільнення [PERSON] від оплати за послуги з централізованого опалення за період його реєстрації за вказаною адресою за який нарахована заборгованість. \~ \~ \~ \~Крім того, між АТ «Криворізька теплоцентраль» та відповідачами існують зобов`язання, хоча договір й не було укладено, а відсутність укладеного договору не позбавляє відповідача обов`язку здійснювати оплату за отримані послуги з централізованого опалення, і відмова відповідача здійснювати оплату згідно діючих тарифів, є неправомірною. \~ \~ \~ \~Суд, також враховує позицію Верховного Суду України, яка висловлена у постанові під час розгляду справи № 6-59цс13 від 30 жовтня 2013 року, згідно з якою, споживачі зобов`язані оплатити житлово-комунальні послуги, якщо вони фактично користуються ними, і відсутність договору про надання житлово-комунальних послуг в такому випадку не може бути підставою для звільнення споживача від їх оплати у повному обсязі. \~ \~ \~ \~Такий висновок суду узгоджуються з правовою позицією Верховного Суд України, викладеною у постанові від 11 листопада 2015 року у справі № 6-1192цс15. \~ \~ \~ \~Разом з тим, разом з тим представник відповідача [PERSON] [PERSON] звернувся до суду з заявою про застосування строків позовної давності. \~ \~ \~ \~Відповідно до\~статті 256 ЦК\~позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. \~ \~ \~ \~Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові (частина четверта\~статті 267 ЦК). \~ \~ \~ \~Позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові (частини третя та четверта\~статті 267 ЦК України). \~ \~ \~ \~Суд застосовує позовну давність лише тоді, коли є підстави для задоволення позовної вимоги. Тобто, перш ніж застосувати позовну давність, суд має з`ясувати та зазначити у судовому рішенні, чи порушене право або охоронюваний\~законом\~інтерес позивача, за захистом якого той звернувся до суду. Якщо таке право чи інтерес не порушені, суд відмовляє у задоволенні позову через його необґрунтованість. Лише якщо буде встановлено, що право або охоронюваний\~законом\~інтерес особи дійсно порушені, але позовна давність спливла, і про це зробила заяву інша сторона спору, суд відмовляє у позові через сплив позовної давності за відсутності поважних причин її пропуску, наведених позивачем. \~ \~ \~ \~Перебіг позовної давності переривається вчиненням особою дії, що свідчить про визнання нею свого боргу або іншого обов`язку. Позовна давність переривається у разі пред`явлення особою позову до одного із кількох боржників, а також якщо предметом позову є лише частина вимоги, право на яку має позивач (частини перша та друга\~статті 264 ЦК України). Після переривання перебіг позовної давності починається заново. Час, що минув до переривання перебігу позовної давності, до нового строку не зараховується (частина третя вказаної статті). \~ \~ \~ \~Отже, переривання перебігу позовної давності передбачає, що внаслідок вчинення певних дій (або підтвердження визнання боржником боргу чи іншого обов`язку, або подання кредитором позову до одного чи кількох боржників) перебіг відповідного строку, що розпочався, припиняється. Після такого переривання перебіг позовної давності розпочинається заново з наступного дня після підтвердження визнання боржником боргу чи іншого обов`язку або після подання кредитором позову до одного чи кількох боржників. \~ \~ \~ \~Як вбачається з розрахунку, який наявний в матеріалах справи, з 01.10.2015 року по 30.04.2021 рік відповідачем [PERSON] заборгованість не сплачувалась, та не визнається нею. Позивач звернувся до суду з позовною заявою 07 червня 2021 року, тобто майже через 6 років після строку вказаної заборгованості. \~ \~ \~ \~Таким чином, суд вважає необхідним застосувати строк позовної давності за період з жовтеня 2015 року по квітень 2018 рік. \~ \~ \~ \~Щодо заборгованості, яка виникла за період з квітня 2018 року по квітень 2021 та складає 15633,89 грн. інфляційні вимоги 705,34 грн., 3% річних 256,57 грн.,, що підлягають солідарному стягненню з відповідачів. \~ \~ \~ \~Щодо посилання представника позивача про продовження строків на період дії карантину, то суд відноситься критично, оскільки постановою КМУ «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» №211 від 11.03.2020 (зі змінами та доповненнями) та Постановою КМУ «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» №1236 від 09.12.2020 (зі змінами та доповненнями) на всій території України з 12.03.2020 по 30.06.2023 було встановлено карантин. \~ \~ \~ \~Позивачем пред`явлено позов до суду 07 червня 2021 року, а заборгованість нарахована за період з 01.10.2015 року, коли карантин ще не був запроваджений. \~ \~ \~ \~Статтею 89 ЦПК України встановлено, що виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. \~ \~ \~ \~Положеннями частини першої статті 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. \~ \~ \~ \~Оскільки належним чином повідомлена про дату слухання справи відповідач [PERSON] відзиву на позов та доказів на його підтвердження, суду не надала, враховуючи, що цивільне судочинство згідно частин 1-3 статті 12 ЦПК України здійснюється на засадах змагальності сторін та кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, так як відповідно до частини шостої статті 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях, суд розглядає справу на підставі наявних у справі доказів. \~ \~ \~ \~Аналізуючи вищевикладені доводи, беручи до уваги всі встановлені судом факти і відповідні їм правовідносин, належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, суд приходить до висновку про наявність підстав для часткового задоволення позову. \~ \~ \~ \~Згідно частини першої статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених вимог. \~ \~ \~ \~Позивачем заявлено вимогу про відшкодування судових витрат: судового збору в сумі 2270,00 грн., сплачений ним при подачі позову, тому оскільки позов підлягає задоволенню частково, суд з врахуванням положень\~статті 141 ЦПК України\~вважає можливим відшкодувати позивачу понесені витрати, стягнувши на користь позивача з врахуванням роз`яснень, викладених в пункті 35 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ 17.10.2014 р. № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», в сумі 1081,77 грн. \~ \~ \~ \~

Outcome: partial