Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-12 00:00:00

У жовтні 2024 року\~\~ позивач [PERSON] \~ звернулася до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з позовною заявою до\~ [PERSON] про розірвання шлюбу,\~ посилаючись на наступні обставини. 25 листопада 2022 року\~ вона, [PERSON] , одружилась\~ з [PERSON] , [INFO] .\~ Шлюб зареєстрований Білоцерківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про що\~ зроблено відповідний актовий запис\~ № 1988. Від шлюбу\~ мають спільну малолітню дитину [PERSON] ,\~ [INFO] .\~ Протягом останніх років відносини\~ між ними поступово\~ погіршувалися, шлюбних відносин\~\~ вони не підтримують\~ з березня 2023 року. Кожен з них має діаметрально протилежні погляди та цінності, що стосуються\~ шлюбу та сім`ї. Відповідач систематично нехтував сімейними цінностями, саме з його ініціативи між ними постійно виникали сварки та непорозуміння. Відповідач\~ не здатен підтримувати нормальну моральну атмосферу в сім`ї, піклуватися про\~ побудову сімейних відносин між усіма членами сім`ї на почуттях взаємної любові, поваги, дружби та взаємодопомоги.\~ Вважає,\~ що\~\~\~ даний шлюб\~ існує\~\~ формально. Просила суд розірвати шлюб, укладений\~ між\~ [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] ,\~\~ зареєстрований\~ 25 листопада 2022 року\~ Білоцерківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального Міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис № 1988.\~ Час\~ на\~ примирення не\~ надавати, судові витрати стягнути з відповідача\~ (а.с. 1-3). Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.10.2024 (а.с. 10) головуючим суддею визначено Орєхова О.І. та матеріали передані для розгляду судді. Відповідно до ч. 6 ст. 187 ЦПК України у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання ( перебування ) такої фізичної особи. 25.10.2024 судом\~ було\~\~ здійснено запит стосовно відомостей про реєстрацію місця проживання відповідача\~ (а.с.15). 25.11.2024 за вх. № 62067 судом отримано з відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ЦМУ ДМС в Києві та Київській області\~ відомості щодо\~ зареєстрованого місця проживання (перебування) відповідача (а.с. 17). Згідно отриманої інформації [PERSON] , [INFO] ,\~ був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] ,\~ проте 13.06.2023 знятий з реєстрації. Згідно ч. 9 ст. 28 ЦПК України позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред`являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи), а\~ тому\~ дана\~ справа підсудна\~ Білоцерківському міськрайонному суду Київської\~ області. Відповідно до ч. 1 ст. 187 ЦПК України за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу. Якщо відповідачем вказана фізична особа, яка не має статусу підприємця, суд відкриває провадження не пізніше наступного дня з дня отримання судом у порядку, передбаченому частиною восьмою цієї статті, інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи відповідача.\~\~\~\~\~\~\~\~\~ Відповідно до ч. 4 ст. 19 ЦПК України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Згідно до ч. 1 ст. 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута малозначна справа. Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів та поділ майна. Ухвалою судді від 26.11.2024\~ прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у зазначеній справі. Розгляд справи у відповідності до ч. 5 ст. 279 ЦПК України вирішено провести в порядку спрощеного позовного провадженням з повідомленням (викликом) сторін\~\~ та\~ призначено судове засідання\~\~ на\~ 13.12.2024\~ (а.с. 19-20). В судове засідання\~\~\~ позивач [PERSON] \~ не з`явилася. 12.12.2024 судом\~\~\~ за\~ вх.\~ № 66168\~\~\~\~ отримано\~ заяву\~ позивача [PERSON] , в\~ якій\~ остання\~ просила\~\~\~ її позов\~ до\~ [PERSON] \~ про розірвання шлюбу\~\~ розглядати у її відсутність,\~ позовні\~ вимоги\~ підтримує в\~ повному\~ обсязі,\~ проти\~\~\~ заочного\~\~ розгляду\~\~ справи\~\~ не\~ заперечує (а.с. 26).\~ Після\~ розірвання шлюбу просила\~ залишити прізвище « [PERSON] ». Окрім того, в прохальній частині\~ позову просила суд стягнути з відповідача судові витрати, строк на\~ примирення не\~ надавати (а.с. 3). Відповідач\~ [PERSON] \~ в судове засідання не з`явився, надав\~ до суду заяву, отримана\~ судом\~ 13.12.2024 за вх. №\~ 66170, в якій просив справу за позовом [PERSON] \~ до нього про розірвання шлюбу розглядати за його відсутності. Позов визнає в повному обсязі, не заперечує проти розірвання шлюбу\~ (а.с. 27). Учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів (ч. 3 ст. 211 ЦПК України). За вказаних обставин, суд приходить до висновку про можливість проведення судового засідання за відсутністю учасників судового розгляду, оскільки наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та прийняття законного і обґрунтованого рішення. Такого висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду при розгляді справи № 361/8331/18 від 1 жовтня 2020 року. В зазначеній постанові Верховний Суд виходив з такого: «якщо представники сторін чи інших учасників судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні». Отже, неявка учасника судового процесу у судове засідання, за умови належного повідомлення сторони про час і місце розгляду справи, не є підставою для скасування судового рішення, ухваленого за відсутності представника сторони спору. Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Отже, оскільки сторони не з`явилися в судове засідання,\~ фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги позивача\~ [PERSON] \~ підлягають задоволенню з наступних підстав. Згідно із ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизначених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Згідно ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи,\~ що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Судом встановлені фактичні обставини та зміст спірних правовідносин. Встановлено, що\~ 25.11.2022 було зареєстровано шлюб між\~ [PERSON] , [INFO] , та\~ [PERSON] , [INFO] ,\~ Білоцерківським\~ відділом державної\~ реєстрації актів цивільного\~ стану\~ у Білоцерківському районі Київської області Центрального\~ міжрегіонального управління\~ Міністерства юстиції (м. Київ),\~ про що 25 числа листопада\~ місяця 2022 року в Книзі реєстрації шлюбів зроблено відповідний актовий запис за №\~ 1988, де прізвище після реєстрації шлюбу чоловіка\~ та дружини [PERSON] , що підтверджується наявною в матеріалах справи копією свідоцтва про шлюб Серії [NUMBER] , виданого 25 листопада 2022 року\~ Білоцерківським\~ відділом державної\~ реєстрації актів цивільного\~ стану\~ у Білоцерківському районі Київської області Центрального\~ міжрегіонального управління\~ Міністерства юстиції (м. Київ) (а.с. 4). Від\~\~ спільного\~ проживання мають\~ неповнолітню\~ доньку [PERSON] , [INFO] , що підтверджується\~ наявною в матеріалах\~ справи копією свідоцтва про народження. Встановлено, що спільне життя у подружжя не склалося, вони не мешкають як подружжя\~\~ з березня 2023 року, шлюб існує формально. Подружжя втратило почуття любові та поваги один до одного. Збереження сім`ї неможливе та суперечить інтересам позивача. Спільне господарство не ведеться. Відповідно до ч. 2 п. 1 ст. 1 СК України, завданням Сімейного кодексу України є зміцнення сім`ї як соціального інституту і як союзу конкретних осіб. Відповідно до ч. 2 п. 3 ст. 1 цього Кодексу, завданням Сімейного кодексу України є побудова сімейних відносин на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги і підтримки. Згідно ч. 2 ст. 3 СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Згідно зі ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст. 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу, та під час його розірвання. Відповідно до ч.ч. 3, 4 ст. 56 СК України, кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбних відносин є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом. Згідно ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду. Частиною 2 статті 110 СК України передбачено, що позов про розірвання шлюбу не може бути пред`явлений протягом вагітності дружини та протягом одного року після народження дитини, крім випадків, коли один із подружжя вчинив протиправну поведінку, яка містить ознаки кримінального правопорушення, щодо другого з подружжя або дитини. Відповідно до ст. 111 СК України, суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства. Частина 2 ст. 112 СК України передбачає, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Відповідно до ч. 1 ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Згідно з ч. 3 ст. 115 СК України документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили. Так, судом досліджено отриману\~ судом\~\~\~ заяву\~ за вх. № 66170, де відповідач\~ [PERSON] \~ заперечень проти позову не має, позов про розірвання шлюбу визнає в повному обсязі та не заперечує проти його розірвання. Відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Частиною 4 статті 206 ЦПК України передбачено, що у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Оскільки, спільне життя у подружжя не склалось, шлюб існує формально, подружжя не пов`язано спільним побутом,\~ наполягали на розірванні шлюбу та відповідачем визнано позов позивача, суд приходить до висновку, що родина фактично розпалась та її поновлення неможливе, у зв`язку з чим, шлюб необхідно розірвати. Частиною 1 статті 131 ЦПК України передбачено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до п. п. 1, 2 ч. ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову на відповідача. У разі відмови в позові - на позивача. При зверненні до суду з позовною заявою позивачем було сплачено судовий збір у розмірі 1211,20 грн., понесення яких документально підтверджено наявною в матеріалах справи квитанцією ( а. с. 3а ). Оскільки позовні вимоги позивача підлягають задоволенню, у відповідності до вимог ст. 141 ЦПК України,\~ підлягають стягненню і судові витрати з відповідача на\~ користь позивача. Згідно з ч. 3 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» та ч.1 ст. 142 ЦПК України передбачено, що у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті, суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Відповідно до ч. 5 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» повернення сплаченої суми судового збору здійснюється в порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади із забезпечення реалізації державної фінансової політики. Звертаючись до суду із заявою за вх. № 66170, відповідач [PERSON] \~\~ позовні вимоги визнав повністю\~ до початку розгляду справи по суті. Враховуючи зміст наведених правових норм, суд вважає за необхідне повернути позивачу [PERSON] з державного бюджету 50 відсотків судового збору, тобто 605,60 грн. сплаченого при поданні позову у розмірі 1211,20 грн., а іншу частину судового збору в розмірі 605,60 грн. стягнути з відповідача\~ [PERSON] \~\~ на користь позивача. На підставі викладеного та

Outcome: approved