Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-18 00:00:00

02.09.2021 до Ленінського районного суду м. Харкова надійшла вказана позовна заява про зобов`язання відповідача здійснити за власний рахунок перебудову фасаду нежитлового приміщення №5, 1-го поверху у житловому будинку літ. «А-4» по [ADDRESS] , шляхом знесення самочинно збудованої прибудови з одночасним відновленням раніше існуючого ганку, привівши фасад будинку в стан, що існував до здійснення самочинного будівництва, яка ухвалою Ленінського районного суду м. Харкова від 03.09.2021 прийнята до розгляду в загальному позовному провадженні. В обгрунтування позову зазначено, що під час проведення заходів самоврядного контролю у сфері благоустрою, Інспекцією з благоустрою на підставі направлення для проведення перевірки благоустрою м.Харкова №561-Н від 08.06.2021, було здійснено перевірку благоустрою м.Харкова за адресою [ADDRESS] . Актом перевірки благоустрою м.Харкова №561-А від 19.06.2021, встановлено факт порушення законодавства у сфері благоустрою населених пунктів, а саме на фасаді нежитлового приміщення №5 1-го поверху у житловому будинку літ «А-4» по [ADDRESS] , проводяться будівельні роботи з влштування прибудови замість раніше існуючого ганку. На час проведення перевірки були змонтовані опорні металоконстркції, кріплення яких передбачає втручання в несуче-огороджувальні конструкції житлового будинку, влаштовано дах та розпочаті роботи зі скління фасаду, в результаті чого змінився зовнішній вигляд фасаду будинку, який було спроектовано за архітектурно-планувальними завданнями. Вказані роботи проведені без декларативно-дозвільних документів. Інспекцією з благоустрою винесено припис про усунення порушень державних стандартів, норм і правил у сфері благоустрою населених пунктів, припис закріплено на об`єкті благоустрою. Під час виходу на місце 18.06.2021 щодо перевірки виконання вимог припису №561-П встановлено, що його вимоги не виконано, інформація про результати розгляду припису до Інспекції не надходила, вказані акт і припис в судовому порядку не оскаржувались. З Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно встановлено, що нежитлові приміщення 1-го поверху №5-:-10 загальною площею 167 кв.м., у житловому будинку літ. «А-4» по [ADDRESS] , на праві власності належать [PERSON] на праві приватної власності. Згідно з технічним паспортом на групу нежитлових приміщень, виготовленого ТОВ «Юридична компанія «Калина» від 29.10.2020, інвентаризаційною справою №134000004685-1, встановлено, що згідно з планом приміщень до приміщення №5 замість раніше існуючого ганку з вхідною групою влаштовано прибудову. В ході ознайомлення з інвентаризаційною справою №70391 КП «ХМ БТІ» встановлено, що згідно з поверховим планом та експлікації приміщень 1го поверху №5-:-10 в літ. «А-4» по [ADDRESS] , приміщення №5 має вхідну групу у вигляді сходів, будь-які прибудови відсутні. Таким чином, Інспекцією виявлено факт самочинного влаштування прибудови фасаду нежитлового приміщення №5 1-го поверху у житловому будинку літ. «А-4» по [ADDRESS] . Посилаючись на вказані обставини, Харківська міська рада просила зобов`язати [PERSON] здійснити за власний рахунок перебудову фасаду нежитлового приміщення №5 1-го поверху у житловому будинку літ. «А-4» по [ADDRESS] , шляхом знесення самочинно збудованої прибудови з одночасним відновленням раніше існуючого ганку, привівши фасад будинку у стан, що існував до здійснення самочинного будівництва. Як підставу звернення ХМР до суду із даним позовом зазначено, що роботи з виконання вищевказаної прибудови проведені без декларативно-дозвільних документів. При цьому, Харківська міська рада є власником земельної ділянки, на якій знаходиться вказане нежитлове приміщення і відповідачем здійснено самочинне будівництво, а тому порушено права на землю територіальної громади. Також зазначено про порушення прав співвласників багатоквартирного будинку. У зв`язку з викладеним, позивач звернувся до суду з даним позовом. 28.09.2021 відповідачем подано відзив на позов, в якому вона проти позову заперечує, вказуючи, що облаштування ганку у даному випадку не вважається самочинним будівництвом, оскільки відповідач здійснила таке перепланування без зайняття частини прибудинкової земельної ділянки. Також відповідач вказала, що вона має подяку від мешканців багатоквартирного будинку, оскільки таким чином вона відремонтувала аварійний стан фасаду. Крім того, відповідач вважає, що позивачем не доведено порушення нею прав позивача. На підставі викладеного, просила відмовити в задоволенні позову. У зв`язку із розпорядженням Верховного Суду від 14.03.2022 №7/0/9-22 про зміну територіальної підсудності справ Ленінського районного суду м. Харова, ухвалою Київського районного суду м. Полтави від 01.05.2023 позовну заяву Харківської\~міської ради до [PERSON] про зобов`язання вчинити певні дії прийнято до розгляду в порядку загального позовного провадження. Ухвалою Київського районного суду м. Полтави від 28.06.2023, у зв`язку з відновленням територіальної підсудності Ленінського районного суду м. Харкова, позовну заяву передано для розгляду за підсудністю до Ленінського районного суду м. Харкова. Ухвалою Ленінського районного суду м. Харкова від 03.10.2023 справу прийнято до провадження в порядку загального позовного провадження. Ухвалою Ленінського районного суду м. Харкова від 25.01.2024, підготовче провадження у справі закрито, справу призначено до судового розгляду. 12.06.2024 Ленінським районним судом м. Харкова закрито провадження у справі на підставі п.1 ч.1 ст 255 ЦПК України. Постановою Харківського апеляційного суду від 04.09.2024 скасовано ухвалу Ленінського районного суду м. Харкова від 12.06.2024 про закриття провадження у справі на підставі п.1 ч.1 ст 255 ЦПК України, та роз`яснено, що вказаний спір підлягає розгляду саме в цивільному судочинстві. Справу повернуто до суду першої інстанції для продовження розгляду. Ухвалою Ленінського районного суду м. Харкова від 03.10.2024 справу прийнято для продовження розгляду. В судове засідання відповідач та її представник повторно не з`явились, про дату і час розгляду справи повідомлені своєчасно і належним чином, про причини неявки суд не повідомили. Враховуючи положення ст. 223 ЦПК України, суд вважає можливим продовжити розгляд справи у відсутність відповідача та її представника. В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала та просила задовольнити, також наголосила на тому, що відповідачем до відзиву на позов надано звіт експерта з технічного обстеження фактичного стану конструкцій огорожі ганку та його функціонального призначення за вищевказаною адресою, однак, представник вважає, що навіть при наявності такого звіту, прибудова, яка здійснена відповідачем, все одно є самочинним будівництвом, дозвіл на її будівництво не надавався, внаслідок чого відбулось захоплення території, що належить територіальній громаді м. Харкова. Вислухавши представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ч.1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідного до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно з п. 5 ч. 2 ст. 10 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» до повноважень виконавчих органів міських рад належить здійснення самоврядного контролю за станом благоустрою та утриманням територій населених пунктів. Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 40 ЗУ «Про благоустрій населених пунктів», самоврядний контроль у сфері благоустрою населених пунктів здійснюється сільськими, селищними, міськими радами та їх виконавчими органами. Для здійснення контролю за станом благоустрою населених пунктів, виконанням Правил благоустрою території населеного пункту, в тому числі організації озеленення, охорони зелених насаджень і водойм, створення місць відпочинку громадян, утримання в належному стані закріплених за підприємствами, установами, організаціями територій, сільські, селищні, міські ради можуть утворювати інспекції з благоустрою населених пунктів. Рішенням Харківської міської ради від 19.08.2020 № 2224/20 «Про внесення змін до структури виконавчих органів Харківської міської ради 7 скликання» в структурі Апарату міської ради та виконавчого комітету створено Інспекцію з благоустрою Департаменту територіального контролю Харківської міської ради. У зв`язку з ухваленням Харківської міською радою рішення від 30.12.2020 №19/20 «Про внесення змін до структури виконавчих органів Харківської міської Ради 8 скликання» створено Департамент територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради (далі - Департамент) і припинено діяльність Департаменту територіального контролю Харківської міської ради, перейменовано Інспекцію з благоустрою Департаменту територіального контролю Харківської міської ради на Інспекцію з благоустрою Департаменту територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради (далі - Інспекція). Відповідно до Положення про Інспекцію з благоустрою, затвердженого рішенням Харківської міської ради від 09.12.2020 № 7/20 (зі змінами та доповненнями, яке діяло на момент виявлення порушення Правил благоустрою м.Харкова), Інспекція з благоустрою Департаменту територіального контролю та земельних відносин ХМР є самостійним виконавчим органом ХМР, який утворюється Харківською міською радою, входить до складу Департаменту територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради та діє н аправах управління без права юридичної особи. Інспекція з благоустрою забезпечує проведення рейдів та перевірок території міста Харкова щодо виявлення фактів самовільного виконання земляних, ремонтних, будівельних, монтажних робіт, огородження територій загального користування та/або вчинення інших дій, що супроводжуються порушенням об`єктів (елементів) благоустрою та/або погіршенням їх наявного стану. Відповідно до п. 3.2.7 цього Положення, Інспекція з благоустрою Департаменту територіального контролю Харківської міської ради має право виявляти факти самочинного будівництва. Статтею 20 Закону України «Про благоустрій населених пунктів»\~визначено, що організацію благоустрою населених пунктів забезпечують місцеві органи виконавчої влади та органи місцевого самоврядування відповідно до повноважень, установлених законом. Благоустрій здійснюється в обов`язковому порядку на всій території населеного пункту (села, селища, міста). До об`єктів благоустрою території житлової та громадської забудови належать земельні ділянки в межах населених пунктів, на яких розміщені об`єкти житлової забудови, громадські будівлі та споруди, інші об`єкти загального користування. Благоустрій території житлової та громадської забудови здійснюється з урахуванням вимог використання цієї території відповідно до затвердженої містобудівної документації, правил благоустрою території населеного пункту, а також установлених будівельних норм, норм і правил (\~ст. 23 ЗУ « Про благоустрій населених пунктів»). Пунктом 6 ч.1 ст. 21 ЗУ «Про благоустрій населених пунктів» визначається, що елементами (частинами) об`єктів благоустрою є будівлі. Зі змісту позовної заяви вбачається, що Харківська міська рада звернулася до суду із даним позовом саме як власник земельної ділянки, на якій розташований спірний нерухомий об?єкт, а даний позов направлений на захист прав та інтересів Харківської міської ради, як власника земельної ділянки, шляхом зобов?язання відповідача за власний рахунок здійснити перебудову фасаду приміщень, знесення самочинно збудованої прибудови та приведення фасаду у первісний стан. Судовим розглядом встановлено, що під час проведення заходів самоврядного контролю у сфері благоустрою, Інспекцією з благоустрою Департаменту територіального контрою та земельних відносин ХМР, на підставі направлення для проведення перевірки благоустрою м.Харкова №561-Н від 08.06.2021, було здійснено перевірку благоустрою м.Харкова за адресою м.Харків, вул. Андріївська, 41/43. (а.с. 37 том 1) За результатами проведеної перевірки складено Акт №561-А від 19.06.2021, згідно якого встановлено факт порушення законодавства у сфері благоустрою населених пунктів, а саме на фасаді нежитлового приміщення №5 1-го поверху у житловому будинку літ «А-4» по [ADDRESS] , а саме: проводяться будівельні роботи з влаштування прибудови замість раніше існуючого ганку. На час проведення перевірки були змонтовані опорні металоконстркції, кріплення яких передбачає втручання в несуче-огороджувальні конструкції житлового будинку, влаштовано дах та розпочаті роботи зі скління фасаду, в результаті чого змінився зовнішній вигляд фасаду будинку, який було спроектовано за архітектурно-планувальними завданнями. Будівельні роботи проведені без декларативно-дозвільних документів. До акту додані фотознімки з місця. (а.с. 39 том 1) З Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно встановлено, що нежитлові приміщення 1-го поверху №5-:-10 загальною площею 167 кв.м., у житловому будинку літ. «А-4» по [ADDRESS] , на праві власності належать [PERSON] на праві приватної власності на підставі договору купівлі-продажу нежитлових приміщень №2449 від 03.12.2020. (а.с. 44, 48-51 том 1) У зв`язку зі встановленими порушеннями (порушеня Правил благоустрою території м. Харкова, а саме виконані будівельні роботи на фасаді нежитлових приміщень 1-го поверху №5-:-10 у житловому будинку літ. «А-4» за адресою [ADDRESS] , без декларативно-дозвільних документів, що є порушенням п.1 ч.1 ст. 16, п.1,2 ч.2 ст. 17 ЗУ «Про благоустрій населених пунктів», п.5.7.1.1, 5.7.1.2, 6.3.1 Правил), Інспекцією винесено припис №561-П від 10.06.2021 про усунення таких порушень в п`ятиденний термін, негайно зупинити проведення будівельних робіт, привести фасад нежитлових приміщень №5-:-10 у житловому будинку літ. «А-4» за адресою [ADDRESS] , у попередній стан. Про результати припису повідомити до 17.06.2021. Припис закріплено на об`єкті благоустрою, відповідно до п.8.4.7.3 Правил. (а.с. 38 том 1) Під час виходу 18.06.2021 на місце щодо перевірки виконання вимог припису №561-П встановлено, що його вимоги не виконано. (а.с. 38 том 1 зі зворотньої сторони) Згідно з технічним паспортом на групу нежитлових приміщень, виготовленого ТОВ «Юридична компанія «Калина» від 29.10.2020, інвентаризаційна справа №134000004685-1, вбачається, що згідно з планом приміщень до приміщення №5 замість раніше існуючого ганку з вхідною групою влаштовано прибудову. (а.с. 49 том 1) З інвентаризаційної справи №70391 КП «ХМ БТІ» встановлено, що згідно з поверховим планом та експлікації приміщень 1-го поверху №5-:-10 в літ. «А-4» по [ADDRESS] , приміщення №5 має вхідну групу у вигляді сходів, будь-які прибудови відсутні. (а.с. 50-51 том 1) Відповідно до листа начальника Інспекції №808/0/250-21 від 04.08.2021, вбачається, що в реєстрі будівельної діяльності, розміщеному на офіційному веб-сайті Держархбудінспекції України, який містить інформацію про документи, що дають право на виконання будівельних робіт та засвідчують прийняття об`єктів до експлуатації, з травня 2011 року, відсутня інформація щодо об`єкта будівництва (металевого каркасу прибудови) за адресою [ADDRESS] . (а.с. 45 том 1) В Реєстрі містобудівних умов та обмежень, розміщеному на офіційному сайті Харківської міської ради, міського голови, виконавчого комітету, відсутня інформація щодо об`єкта за вищевказаною адресою. (а.с. 46, 47 том 1) Таким чином, [PERSON] , в порушення вимог законодавства в сфері благоустрою населених пунктів та містобудівної діяльності, без належного дозволу, здійснила без декларативно-довізльних документів самочинні будівельні роботи з перебудови фасаду нежитлового приміщення №5 1-го поверху у житловому будинку літ «А-4» по [ADDRESS] , а саме: влаштування прибудови замість раніше існуючого ганку, із змонтуванням опорних металоконстркцій, кріплення яких передбачає втручання в несуче-огороджувальні конструкції житлового будинку, влаштовання даху та проведені роботи зі скління фасаду, в результаті чого змінився зовнішній вигляд фасаду будинку, який було спроектовано за архітектурно-планувальними завданнями. Земельна ділянка за адресою: [ADDRESS] , належить на праві комунальної власності територіальній громаді міста Харкова.\~ Відповідно до ч. 1\~ст. 1 ЗК України\~земля є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави. Відповідно до\~ст. 12 ЗК України\~до повноважень сільських, селищних, міських рад у галузі земельних відносин на території сіл, селищ, міст належить розпорядження землями територіальних громад, надання земельних ділянок у користування із земель комунальної власності відповідно до цього\~Кодексу, вирішення інших питань у галузі земельних відносин відповідно до закону. Відповідно до ч. 1\~ст. 31 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»\~до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належить надання відповідно до законодавства дозволу на спорудження об`єктів містобудування незалежно від форм власності та прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів у порядку, встановленому законодавством. Статтею\~26\~та ч. 1 ст.\~31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»\~визначено, що забудова територій здійснюється шляхом розміщення об`єктів будівництва. Суб`єкти містобудування зобов`язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об`єктів. Виконавчий орган сільської, селищної, міської ради вживає заходів щодо організації комплексної забудови територій відповідно до вимог цього\~Закону. Право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації. Проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: отримання замовником або проектувальником вихідних даних: розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених\~статтею 31 цього Закону, її експертизи; затвердження проектної документації; виконання підготовчих та будівельних робіт; прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів; реєстрація права власності на об`єкт містобудування. Проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади з питань будівництва, містобудування та архітектури, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником. Отже, до початку реалізації права на забудову конкретної земельної ділянки особа зобов`язана у встановленому порядку набути право власності або користування на цю земельну ділянку. Відповідно до статті 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності». Статтею 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Згідно ч.2 ст. 383 ЦК України, власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни у квартирі, наданій йому для використання як єдиного цілого, - за умови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку та не порушать санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку. У відповідності до положень ч. 1\~ст. 177 ЖК України\~громадяни зобов`язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання, до об`єктів благоустрою, додержувати правил утримання жилого будинку і прибудинкової території, правил пожежної безпеки, додержувати чистоти і порядку в під`їздах, кабінах ліфтів, на сходових клітках і в інших місцях загального користування. Статтею 179 ЖК України\~визначено, що користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов`язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України. Згідно із п.7 «Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків», затверджених постановою КМУ від 08.10.1992 (зі змінами та доповненнями), власник та наймач (орендар) квартири, житлового приміщення у гуртожитку зобов`язаний: - дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг, пожежної і газової безпеки, санітарних норм і правил; - не допускати виконання робіт та інших дій, що викликають псування приміщень, приладів та обладнання будинку, гуртожитку, порушують умови проживання громадян. Пунктом 4 ч.1\~ст.\~7\~Закону\~України\~«Про особливості\~здійснення\~прав\~власності у багатоквартирному будинку», визначено, що співвласники багатоквартирного будинку зобов`язані додержуватися вимог правил утримання багатоквартирного будинку і прибудинкової території, правил пожежної безпеки, санітарних норм. Окрім цього, співвласники зобов`язані забезпечувати додержання вимог житлового і містобудівного законодавства щодо проведення реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення приміщень або їх частин (п.6 ч.1.\~ст.7 Закону України «Про особливості здійснення прав власності у багатоквартирному будинку»). З наведеного вбачається, що фасадна стіна будинку є несуче-огороджувальною конструкцією будинку, а тому вона є спільним майном багатоквартирного будинку. Крім того,\~відповідно до\~частин першої,\~четвертої та\~сьомої статті\~376\~ЦК України\~житловий будинок,\~будівля,\~споруда,\~інше нерухоме\~майно вважаються\~самочинним будівництвом,\~якщо вони\~збудовані або\~будуються на\~земельній ділянці,\~що не\~була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил. Якщо власник (користувач) земельної ділянки заперечує проти визнання права власності на нерухоме майно за особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво на його земельній ділянці, або якщо це порушує права інших осіб, майно підлягає знесенню особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, або за її рахунок. У разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову. Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов`язана відшкодувати витрати, пов`язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 07 квітня 2020 року у справі № 916/2791/13 (провадження № 12-115гс19) дійшла висновку, що у силу спеціального застереження, наведеного в частині другій статті 376 ЦК України, особа, яка здійснила або здійснює самочинне будівництво нерухомого майна, не набуває права власності на нього. Якщо власник (користувач) земельної ділянки заперечує проти визнання права власності на нерухоме майно за особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво на його земельній ділянці, або якщо це порушує права інших осіб, майно підлягає знесенню особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, або за її рахунок (частина четверта статті 376 ЦК України). У постанові Верховного Суду від 21 вересня 2022 року у справі № 461/3490/18 (провадження № 61-5180св21) у подібних правовідносинах зазначено, що належним способом захисту прав власності міської ради як власника земельної ділянки, на якій здійснено самочинне будівництво, щодо користування і розпорядження цією земельною ділянкою є вимога про знесення такої забудови, яку позивач вважає самочинною, відповідно до частини четвертої статті 376 ЦК України. Належним відповідачем за такою вимогою є власник відповідної забудови. У пунктах 37-40 постанови Великої Палати Верховного Суду від 23 червня 2020 року по справі №\~680/214/16-ц зазначено: «Якщо власник (користувач) земельної ділянки заперечує проти визнання права власності на майно за особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво на його земельній ділянці, або якщо це порушує права інших осіб, майно підлягає знесенню особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво або за її рахунок (частина четверта статті 376 ЦК України). З огляду на зміст наведених приписів, реалізуючи право державної власності на земельну ділянку, відповідний орган державної влади наділений повноваженнями звернутися до суду за захистом порушених прав власника земельної ділянки, тобто за захистом майнових прав у приватноправових відносинах. Таким чином, юридичними фактами, які складають правову підставу знесення самочинного будівництва, є: будівництво на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, істотне відхилення від проекту та/або істотне порушення будівельних норм і правил, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб; неможливість проведення перебудови або відмова особи, яка здійснила (здійснює) будівництво, від її проведення. Отже, системний аналіз зазначених положень дає підстави для висновків про те, що самочинне будівництво підлягає безумовному знесенню, якщо: власник земельної ділянки заперечує проти визнання права власності за особою, яка здійснила таке будівництво; власник земельної ділянки не заперечує проти визнання права власності на самочинну забудову, однак така забудова порушує права інших осіб на зазначену земельну ділянку; самочинна забудова зведена на наданій земельній ділянці, але з відхиленням від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, з істотним порушенням будівельних норм і правил, що порушує права інших осіб, за умови, що особа, яка здійснила самочинне будівництво, відмовилась від здійснення перебудови. Такий правовий висновок щодо застосування норм матеріального права викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 31 жовтня 2018 року у справі № 725/5630/15-ц (провадження № 14-341цс18). Відповідно до ч. 1 ст. 38 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності, у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису. У разі, якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням. Отже, передумовами для пред`явлення позову про знесення самочинно збудованого об`єкта передують такі дії; 1) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; 2) визначення такого об`єкту таким, що його перебудова з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб є неможливою; 3) винесення припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 4) встановлення факту невиконання припису протягом встановленого строку. Близька за змістом правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 28.05.2021 у справі №320/5528/18, від 28.11.2018 у справі №815/2311/15, від 09.07.2020 у справі №463/4564/16-а. У постанові Верховного Суду від 19 вересня 2019 року у справі № 369/8792/16-ц (провадження № 61-21385св18) зроблено висновок, що право на звернення до суду з позовом про знесення або перебудову самочинно збудованого об`єкта нерухомості мають органи державної влади, органи місцевого самоврядування і інспекції державного архітектурно-будівельного контролю. У разі порушення прав інших осіб право на звернення до суду мають такі особи за умови, що вони доведуть наявність порушеного права (стаття 391 ЦК України), а також власник (користувач) земельної ділянки, якщо він заперечує проти визнання за особою, яка здійснила самочинне будівництво на його земельній ділянці, права власності на самочинно збудоване нерухоме майно (частина четверта статті 376 та стаття 391 ЦК України). За вказаних обставин, як встановлено судом, у даній справі позивачем дотриманий порядок\~пред`явлення позову про знесення самочинно збудованого об`єкта. Згідно з частиною 6 статті 81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ч. 3\~ст. 12 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно\~ст. 76 ЦПК України\~передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Дослідженими судом в судовому засіданні матеріалами справи встановлено, що прибудова, виконана відповідачем [PERSON] у вигляді прибудови фасаду нежитлового приміщення №5, 1-го поверху у житловому будинку літ. «А-4» по [ADDRESS] , є самочинним будівництвом, що відбулось з істотним порушенням Правил благоустрою м.Харкова, будівельних норм та стандартів, проведено без дозвільно-декларативних документів, та посягає на права територіальної громади як власника земельної ділянки, на якій влаштовано таку прибудову. Суд не бере до уваги наданий відповідачем до відзиву звіт ТОВ «Уника-Буд» з технічного обстеження фактичного стану конструкцій огорожі ганку та його функціонального призначення за адресою [ADDRESS] (група нежитлових приміщень 1-го поверху №5-:-10 в літ. «А), оскільки його наявність не спростовує того факту, що прибудова здійснена відповідачем без декларативно-дозвільних документів та є самочинним будівництвом. Також суд критично ставиться до наданої відповідачем Подяки від мешканців 4,5 під`їздів буд. [ADDRESS] щодо здійсненої відповідачем прибудови, оскільки відсутні будь-які докази на підтвердження того, що особи, підписи яких містяться в такому документі, є співвласниками багатоквартирного будинку. Крім того, зазначене не спростовує наявність самочинного будівництва. Враховуючи викладене, суд вважає, що позивачем під час судового розгляду було доведено порушення його прав, які підлягають судовому захисту, а тому вони підлягають задоволенню в повному обсязі за наведених вище обставин. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати по оплаті судового збору. На підставі викладеного,

Outcome: approved