Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-10 00:00:00

Позивачі [PERSON] , [PERSON] звернулися до Октябрського районного суду м.Полтави із позовною заявою про встановлення факту родинних відносин, про визнання права власності в порядку спадкування. Просили встановити факт родинних відносин, а саме факт того, що [PERSON] [INFO] являється двоюрідним братом [PERSON] , яка померла [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим Шевченківським районним у місті Полтаві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) 15 липня 2020 року серія [NUMBER] . Встановити факт родинних відносин, а саме факт того, що [PERSON] [INFO] являється двоюрідним братом [PERSON] , яка померла [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим Шевченківським районним у місті Полтаві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) 15 липня 2020 року серія [NUMBER] . В обґрунтування заяви вказували, що [INFO] померла двоюрідна сестра позивачів [PERSON] у віці 82 роки, про що 15 липня 2020 року складено відповідний актовий запис № 995, підтвердженням чого є свідоцтво про смерть, видане Шевченківським районним у місті Полтаві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) 15 липня 2020 року серія [NUMBER] . Позивачами в установлений законом шестимісячний строк було подано до приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Смоковенко Тетяни Олексіївни заяви про прийняття спадщини. Після спливу шестимісячного строку позивачі звернулися до приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Смоковенко Тетяни Олексіївни з заявами про видачу їм свідоцтв про право на спадщину на квартиру, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . В свою чергу приватним нотаріусом Полтавського міського нотаріального округу Смоковенко Тетяною Олексіївною було видано позивачам постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії за № 11/02-31 від 13.01.2021 року. Зокрема у вищевказаній постанові зазначено, що 22 вересня 2020 року приватним нотаріусом Полтавського міського нотаріального округу Смоковенко Тетяною Олексіївною заведена спадкова справа № 19/2020 до майна померлої [INFO] [PERSON] , місце реєстрації на день смерті якої було: [ADDRESS] . Також у постанові зазначено, що спадкування відповідно до чинного законодавства здійснюється за заповітом або за законом, оскільки з наявної інформаційної довідки зі спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) від 22.09.2020 року № 61757873, вбачається, що померла заповіт не склала, тому спадкування відбуватиметься за законом. Згідно закону, спадщину прийняли: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . [PERSON] у встановлений законом строк подала заяву про відмову від належної їй частки у спадщині на користь [PERSON] . Інших спадкоємців, які б подали заяви про прийняття чи відмову від спадщини у встановлений законом строк, немає. Слід відмітити, що в матеріалах спадкової справи відсутні будь-які докази щодо родинних відносин з померлою, згідно з якими буде визначено, до якої черги спадкування відносити заявників (ст. 1261 ЦК України перша черга ст. 1262 ЦК України друга черга, ст. 1263 ЦК України третя черга, ст. 1264 ЦК України четверта черга, ст. 1265 ЦК України п`ята черга, ст. 1266 ЦК України за правом представлення). На підставі вищевикладеного постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії за №11/02-31 від 13.01.2021 року відмовлено громадянам [PERSON] та [PERSON] , у видачі на їх імена свідоцтва про право на спадщину за законом на майно померлої [INFO] [PERSON] , у зв`язку з тим, що ними не подано всі належні документи, які б доказували родинні відносини: -[PERSON] зі спадкодавцем [PERSON] ; -[PERSON] зі спадкодавцем [PERSON] . Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за законом або за заповітом. Позивачі [PERSON] та [PERSON] являються двоюрідними братами [PERSON] , отже, це є п`ята ступінь спорідненості, а отже позивачі відносяться до п`ятої черги спадкування за законом, відповідно до ч. 1 ст. 1265 ЦК України, в якій вказано, що у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, при чому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. У [PERSON] та [PERSON] народилося три доньки, [PERSON] (1915 р.н.), [PERSON] та [PERSON] (1909 р.н.). Потім вони всі вийшли заміж та стали відповідно [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . Мається свідоцтво про одруження серія [NUMBER] від 09.11.1950 року про одруження [PERSON] та [PERSON] 22.03.1950 року, відповідно до якого [PERSON] змінила прізвище на [PERSON] . У [PERSON] народилося два сина, які є позивачами по даній справі, [PERSON] ( [INFO] ) та [PERSON] ( [INFO] ) та є рідними братами. У [PERSON] народилася донька [PERSON] ( [INFO] ), яка померла [INFO] та є спадкодавцем по даній справі. У [PERSON] , спадкодавця, дітей не було. Тобто [PERSON] , спадкодавець та позивачі [PERSON] та [PERSON] є двоюрідними братами та сестрою. [PERSON] народила двох доньок [PERSON] ( [INFO] ). та [PERSON] ( [INFO] ). [PERSON] вийшла заміж та змінила прізвище на [PERSON] . [INFO] вона померла. [PERSON] вийшла заміж та змінила прізвище на [PERSON] . Тобто [PERSON] та [PERSON] є двоюрідними сестрами позивачів [PERSON] та [PERSON] . В зв`язку з тим, що всіх документів необхідних для підтвердження родинних відносин для прийняття спадщини не має, а також враховуючи, що третій спадкоємець [PERSON] , який є двоюрідним племінником спадкодавця, забрав всі документи та робить всі спроби одноособово отримати свідоцтво про право на спадщину на спадкове майно, позивачі були змушені звертатися в різні інстанції для здобуття необхідних документів для підтвердження своїх родинних відносин. Для підтвердження факту родинних відносин [PERSON] 20.08.2020 року звернувся з заявою до Державного архіву Полтавської області з проханням видати архівну довідку про народження із зазначенням батьків [PERSON] . В свою чергу Державний архів Полтавської області на заяву від 20.08.2020 року надав відповідь від 25.08.2020 року № 04-13/778, якою повідомили, що метричні книги для запису народжених, одружених, померлих парафіян Богоявленської православної церкви с.Супрунівка Полтавського повіту Полтавської губернії за 1802-1918 рр. на зберігання до Державного архіву Полтавської області не надходили, у зв`язку з чим немає можливості надати архівну довідку про народження [PERSON] , [INFO] та взяти відомості про її батьків. Та зазначено, що значна кількість документів довоєнного часу втрачена в період тимчасової окупації Полтавщини (1941-1943 рр.) нацистськими загарбниками. Також для підтвердження факту родинних стосунків [PERSON] 20.08.2020 року звернувся з заявою до Державного архіву Полтавської області з проханням видати архівну довідку про народження із зазначенням батьків [PERSON] . В свою чергу Державний архів Полтавської області на заяву від 20.08.2020 року надав відповідь від 25.08.2020 року № 04-13/779, якою повідомили, що в алфавітних книгах реєстрації метричних і актових записів громадянського стану про народження м. Полтава Полтавського повіту (округу) Полтавської губернії за 1891 - 1925 рр., які надійшли на зберігання до Державного архіву Полтавської області, [PERSON] , [INFO] не значиться. Метричні книги для запису народжених, одружених, померлих парафіян Богоявленської православної церкви с. Супрунівка Полтавського повіту Полтавської губернії за 1802-1918 рр., православних церков м. Полтава Полтавського повіту Полтавської губернії за 1914 - 1918 рр. у державному архіві відсутні. Та зазначено, що значна кількість документів довоєнного часу втрачена в період тимчасової окупації Полтавщини (1941-1943 рр.) нацистськими загарбниками. Також позивач [PERSON] звертався до Державного архіву Полтавської області з заявою від 29.10.2020 року щодо отримання підтверджуючих документів про укладення шлюбу [PERSON] та [PERSON] . В свою чергу Державний архів Полтавської області на заяву від 29.10.2020 року надав відповідь від 03.11.2020 року № 04-13/1027 якою повідомили, що у книзі реєстрації актових записів громадського стану про одруження жителів м. Полтава Харківської (нині Полтавської) області за 1935 рік, яка надійшла на зберігання до Державного архіву Полтавської області, актового запису про шлюб гр. [PERSON] з гр. [PERSON] немає. Книги реєстрації актових записів громадянського стану про одруження жителів м. Полтава (нині Полтавської області) за 1926 - 1934, 1936 - 1941 рр. у державному архіві відсутні. Та повідомили, що значна кількість документів довоєнного часу втрачена в період тимчасової окупації Полтавщини (1941-1943 рр.) нацистськими загарбниками. Позивачі не мають всіх необхідних документів, які б підтверджували родинні стосунки з спадкодавцем, в зв`язку з чим змушені звернутися до суду, щодо встановлення факту родинних відносин. Факти, про встановлення яких просять позивачі, мають для них юридичне значення, що дозволяє їм отримати спадщину. Ухвалою Октябрського районного суду м. Полтави 29 квітня 2021 року провадження по цивільній справі про встановлення факту родинних відносин відкрито, призначено справу до підготовчого засідання. 24.06.2021 року від відповідача надійшла зустрічна позовна заява в якій просив встановити факт, що померла [INFO] [PERSON] є його двоюрідною тіткою, а [PERSON] є двоюрідним племінником [PERSON] , а також що [PERSON] є двоюрідною сестрою [PERSON] . В обґрунтуванні вказував, що [INFO] померла двоюрідна тітка по материнській лінії [PERSON] , [INFO] , яка мешкала за адресою [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] від 15 липня 2020 року. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на майно, яке складається з квартири, в якій вона мешкала за адресою [ADDRESS] . З метою отримання належної [PERSON] спадщини, що належала його двоюрідній тітці, він звернувся з заявою від 22.09.2020 до приватного нотаріуса Смоковенко Тетяни Олексіївни. Нотаріусом заведено спадкову справу №19/2020 до майна померлої [INFO] [PERSON] , місце реєстрації на день смерті якої було [ADDRESS] . Спадкування відповідно до чинного законодавства здійснюється за заповітом або за законом, оскільки з наявної інформаційної довідки зі спадкового реєстру (заповіти, спадкові договори) від 22.09.2020 року №61757873, вбачається що померла заповіт не склала, тому спадкування відбуватиметься за законом. Однак, у зв`язку з тим що в матеріалах спадкової справи відсутні будь - які докази, щодо родинних відносин з померлою, [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва на право на спадщину за законом на майно померлої [INFO] [PERSON] . Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 13.01.2021 №12/02-31 нотаріусом [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва. 21.07.2021 року від позивачів надійшов відзив по справі, в обґрунтуванні якого вказували, що позивач за зустрічним позовом до зустрічної позовної заяви додає копію постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії за № 12/02-31 від 13.01.2021 року видану приватним нотаріусом Полтавського міського нотаріального округу Смоковенко Тетяною Олексіївною, якою відмовлено громадянину [PERSON] у видачі на його ім`я свідоцтва про право на спадщину за законом на майно померлої [INFO] [PERSON] , у зв`язку з тим, що ним не подано всі належні документи, які б доказували родинні відносини: -[PERSON] зі спадкодавцем [PERSON] ; -[PERSON] зі спадкодавцем [PERSON] . В свою чергу у своїх позовних вимогах [PERSON] прохає суд встановити факт про те, що померла [INFO] [PERSON] є двоюрідною тіткою (по материнській лінії), а позивач за зустрічним позовом [PERSON] є двоюрідним племінником (по материнській лінії) [PERSON] . Не зрозуміло позовні вимоги [PERSON] щодо [PERSON] , а саме «що [PERSON] є двоюрідною сестрою (по материнській лінії) - [PERSON] , а та також є двоюрідною сестрою [PERSON] (по материнській лінії)». Адже, відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У [PERSON] не має повноважень звертатися в інтересах [PERSON] до суду з даним зустрічним позовом, та ще і не зазначено її стороною по справі. 21.07.2021 року від позивачів надійшло клопотання про залучення до справи співвідповідачем [PERSON] . 16.08.2021 року від відповідача надійшла заява про заперечення на позовну заяву та задовольнити зустрічну позовну заяву в повному обсязі. Вказував, що позивачі [PERSON] та [PERSON] вважають, що існує спір про право. Але відповідач вважає, що спору про право немає, а є тільки доведення його родинних зв?язків з [PERSON] , а в його родинному древі [PERSON] та [PERSON] відсутні. Нотаріусом [PERSON] було роз?яснено, що кожен окремо доводить свої родинні відносини, на що було кожному окремо видано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії. Позовна заява подана з порушенням законодавства. 06.09.2021 року від відповідача (первісного позивача за зустрічним позовом) надійшло клопотання про витребування у приватного нотаріуса Смоковенко Т.О. копію заяви №60 від. 20 грудня 2020 року. 06.09.2021 року від відповідача (первісного позивача за зустрічним позовом) надійшла відповідь на відзив на зустрічну позовну заяву. В обґрунтуванні якої вказав, що факт встановлення родинних відносин між [PERSON] та [PERSON] , а також [PERSON] є необхідністю для подальшого спадкування за [PERSON] 24 грудня 2020 року його рідна тітка відмовилася від своєї спадщини на користь рідного племінника [PERSON] , згідно Цивільного кодексу України статті 1274 «Право на відмову від прийняття спадщини на користь іншої особи». Заява подана у приватного нотаріуса Смоковенко Т.О за №60 від 24.12.2020 року. В свою чергу встановлення факту родинних відносин, що [PERSON] є його двоюрідною тіткою (по материнській лінії), а [PERSON] є двоюрідним племінником (по материнській лінії) [PERSON] , а також що [PERSON] є двоюрідною сестрою (по материнській лінії) - [PERSON] , а та також є двоюрідною сестрою [PERSON] (по материнській лінії) такі позовні вимоги зумовлено виключно постановою про відмову. Він має повне право встановлювати родині зв?язки [PERSON] з [PERSON] , оскільки при встановленні факту родинних зв?язків [PERSON] з [PERSON] , саме [PERSON] буде отримувати свідоцтво на право на спадщину, так як встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки для заявника, в даному випадку право на спадщину. Має право на спадщину і буде реалізовано встановленням родинних зв?язків [PERSON] та [PERSON] , тож така позовна вимога є належною та обґрунтованою. Подача зустрічної позовної заяви зумовлена лише тим що судом відмовлено в розгляді справи у окремому провадженні, у зв?язку з тим що [PERSON] та [PERSON] звернулися щодо до суду у позовному, хоча і не заперечують факти родинних відносин які йому потрібно встановить, так як в залі суду [PERSON] визнавав [PERSON] двоюрідною сестрою [PERSON] 01.10.2021 року від відповідача (первісного позивача за зустрічним позовом) надійшла уточнена позовна заява, де просив визнати за [PERSON] в порядку спадкування право власності на 1/4 частину квартири, яка належала на праві власності померлій [INFO] [PERSON] та знаходиться за адресою [ADDRESS] в порядку представлення після смерті його матері [PERSON] , яка померла [INFO] . Визнати за [PERSON] право власності в порядку спадкування після смерті [INFO] [PERSON] на 1/4 частину квартири, яка належала померлій на праві власності та знаходиться за адресою [ADDRESS] , по праву відмовлення від своєї частки спадкування двоюрідної сестри померлої [PERSON] на користь [PERSON] . 20 грудня 2021 року ухвалою суду прийнято до провадження зустрічну позовну заяву та залучено до справи в якості третьої особи [PERSON] . 04.01.2022 року від позивачів надійшов відзив на уточнену зустрічну позовну заяву, де не заперечують проти задоволення позовної вимоги, а саме щодо встановлення факту про те, що [PERSON] є двоюрідним племінником [PERSON] , яка померла [INFO] . Не заперечують проти задоволення позовної вимоги, а саме щодо встановлення факту про те, що [PERSON] є рідним племінником [PERSON] . Не заперечують проти задоволення позовної вимоги, а саме щодо встановлення факту, що [PERSON] , яка померла [INFO] та [PERSON] є двоюрідними сестрами [PERSON] , яка померла [INFO] . В задоволенні інших позовних вимог просять відмовити за безпідставністю. В обгрунтувані якого вказали, що позивач за зустрічним позовом в обґрунтування заявлених позовних вимог зазначив, що ним подавалась заява в порядку окремого провадження, однак ухвалою Октябрського районного суду м. Полтави по справі №554/205/21 від 05.04.2021 року (залишена в силі постановою Полтавського апеляційного суду по справі № 554/205/21 від 27.05.2021 року) в розгляді відмовлено та роз`яснено право щодо звернення до суду в позовному провадженні на загальних підставах, оскільки є спір про право (на спадщину). Та зазначає, що ці обставини є підставою для звернення до суду із зустрічною (уточненою) позовною заявою про визнання права власності на спадщину (на нерухоме майно) разом із позовною заявою про встановлення юридичного факту родинних відносин [PERSON] , [PERSON] зі спадкодавицею [PERSON] . В свою чергу, суд повинен відмовити в задоволенні позовної вимоги щодо визнання права власності на частини квартири, оскільки нотаріусом було видано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії виключно з підстав відсутності підтвердження родинних відносин з спадкодавцем всіма спадкоємцями. І в жодному разі не постає питання щодо неможливості отримати свідоцтво про право на спадщину на спадкове майно, в разі надання нотаріусу рішення суду, яке набрало чинності, про встановлення факту родинних відносин по кожному спадкоємцю. І тільки після цього нотаріус буде вирішувати питання хто зі спадкоємців відноситься до якої черги спадкування і ділити між ними відповідно спадкове майно. В постанові про відмову у вчиненні нотаріальної дії за № 12/02-31 від 13.01.2021 року виданою приватним нотаріусом Полтавського міського нотаріального округу Смоковенко Тетяною Олексіївною зазначено, що в матеріалах спадкової справи відсутні будь-які докази, щодо родинних відносин з померлою, згідно з якими буде визначено, до якої черги спадкування відносити заявників (ст. 1261 ЦК України перша черга ст. 1262 ЦК України друга черга, ст. 1263 ЦК України третя черга, ст. 1264 ЦК України четверта черга, ст. 1265 ЦК України п`ята черга, ст. 1266 ЦК України за правом представлення). 31.01.2022 року від відповідача (первісного позивача за зустрічним позовом) надійшло письмове заперечення на відзив на зустрічну позовну заяву. Пояснення надані аналогічні, які подавалися раніше. 31.01.2022 року від відповідача (первісного позивача за зустрічним позовом) надійшла відповідь на відзив, просив зустрічну позовну заяву задовольнити. 07.02.2022 року від позивачів надійшло заперечення на відповідь на відзив, яке аналогічно подавалося раніше. 07.04.2022 року від представника відповідача надійшло клопотання про залучення до справи в якості третьої особи приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Смоковенко Тетяни Олексіївни. 07.04.2022 року від представника відповідача надійшло клопотання про зменшення розміру позовних вимог в частині визнання за ним права власності на спадкове майно. 11 травня 2022 року ухвалою суду закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду. 11 травня 2022 року ухвалою суду залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, приватного нотаріуса Смоковенко Тетяну Олексіївну ( м. Полтава, вул. Стрітенська, 34-а). 14 листопада 2022 року ухвалою суду зупинено провадження у справі № 554/2884/21 до залучення до участі у справі правонаступника (-ів) [PERSON] , яка померла [INFO] . 18.01.2024 року від представника позивачів надійшла заява про поновлення провадження по справі. 18 січня 2024 року ухвалою суду поновлено провадження по справі та призначено судовий розгляд. 23 лютого 2024 року ухвалою суду витребувано від першої Полтавської державної нотаріальної контори інформацію щодо відкриття спадкової справи після померлої [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] та інформацію щодо нотаріальної контори (нотаріуса), яким заведено спадкову справу, дату заведення спадкової справи та номер спадкової справи. 05.04.2024 року до суду надійшла відповідь від першої Полтавської державної нотаріальної контори. 22.08.2024 від свідків надійшли письмові пояснення по суті справи. Позивачі та представник позивачів в судовому засіданні первісний позов підтримали, просили задовольнити. Щодо зустрічного позову не заперечували в частині встановлення факту. Відповідач та представник відповідача в судовому засіданні підтримали зустрічний позов, просили задовольнити. Проти задоволення первісного позову заперечували. Третя особа в судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи у її відсутності. Покладаються на розсуд суду. Суд заслухавши в судовому засіданні учасників процесу, дослідивши матеріали справи в їх сукупності, проаналізувавши їх, дійшов до висновку, що первісна позовна заява є обґрунтованою та підлягає задоволенню, а зустрічний позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Відповідно до положень частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Для спадкування за законом мають існувати чітко визначені юридичні факти, що підтверджують наявність: родинних відносин (певний ступінь споріднення зі спадкодавцем); сімейних відносин; відносин із утримання (перебування на утриманні спадкодавця спадкоємцем не менш як 5 років до часу відкриття спадщини). Позитивні юридичні факти, тобто ті, які повинні існувати на час відкриття спадщини і можуть зумовлювати, за передбачених у ЦК України умов, виникнення права на спадкування за законом. Аналіз положень глави 68 ЦК України дозволяє стверджувати, що для спадкування за законом мають існувати чітко визначені юридичні факти, що підтверджують наявність: родинних відносин (певний ступінь споріднення зі спадкодавцем); квазіродинних відносин (усиновлення спадкоємця чи спадкодавця); сімейних відносин (шлюб зі спадкодавцем; проживання зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як 5 років до часу відкриття спадщини); відносин із утримання (перебування на утриманні спадкодавця спадкоємцем не менш як 5 років до часу відкриття спадщини). Чинне законодавство не містить вичерпного переліку засобів доказування, за допомогою яких має підтверджуватися факт родинних відносин, тому застосовуються загальні правила щодо доказів та обов`язків щодо доказування. Відповідно до частин першої-другої статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Згідно з частинами першою-другою статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Відповідно до частини другої статті 77, частин першої, п`ятої та шостої статті 81 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. У постанові Верховного Суду від 02 грудня 2020 року у справі № 638/15738/17 (провадження № 61-15921св19) зроблено висновок про те, що до заяви про встановлення факту родинних відносин, в якій зазначається мета, з якою заявник просить встановити цей факт, можуть додаватися не тільки такі письмові докази, як свідоцтва про народження, шлюб, смерть, актові записи про народження та смерть. Доказами, які підтверджують наявність цього юридичного факту також можуть бути: акти, анкети, автобіографії, листівки, сімейні фотографії, листи ділового та особистого характеру, особові справи, рішення судів, ордери на вселення, обмінні ордери, господарські книги, виписки з домових книг та інші документи, які у собі містять відомості про родинні відносини осіб. Крім того, судами підлягають врахуванню довідки органів реєстрації актів цивільного стану про неможливість поновлення втрачених записів, внесення змін і доповнень, виправлень у записи актів цивільного стану. Також мають враховуватися показання свідків, яким достовірно відомо про стосунки померлого із заявником. Цей перелік не є вичерпним. Як вбачається з матеріалів справи, що [INFO] померла двоюрідна сестра позивачів [PERSON] у віці 82 роки, про що 15 липня 2020 року складено відповідний актовий запис № 995, підтвердженням чого є свідоцтво про смерть, видане Шевченківським районним у місті Полтаві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) 15 липня 2020 року серія [NUMBER] . Позивачами в установлений законом шестимісячний строк було подано до приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Смоковенко Тетяни Олексіївни заяви про прийняття спадщини. Після спливу шестимісячного строку позивачі звернулися до приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Смоковенко Тетяни Олексіївни з заявами про видачу їм свідоцтв про право на спадщину на квартиру, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . В свою чергу приватним нотаріусом Полтавського міського нотаріального округу Смоковенко Тетяною Олексіївною було видано позивачам постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії за № 11/02-31 від 13.01.2021 року. Зокрема у вищевказаній постанові зазначено, що 22 вересня 2020 року приватним нотаріусом Полтавського міського нотаріального округу Смоковенко Тетяною Олексіївною заведена спадкова справа № 19/2020 до майна померлої [INFO] [PERSON] , місце реєстрації на день смерті якої було: [ADDRESS] . Також у постанові зазначено, що спадкування відповідно до чинного законодавства здійснюється за заповітом або за законом, оскільки з наявної інформаційної довідки зі спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) від 22.09.2020 року № 61757873, вбачається, що померла заповіт не склала, тому спадкування відбуватиметься за законом. Згідно закону, спадщину прийняли: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . [PERSON] у встановлений законом строк подала заяву про відмову від належної їй частки у спадщині на користь [PERSON] . Інших спадкоємців, які б подали заяви про прийняття чи відмову від спадщини у встановлений законом строк, немає. [PERSON] є двоюрідним племінником [PERSON] , яка померла [INFO] . [INFO] померла двоюрідна тітка по материнській лінії [PERSON] , [INFO] , яка мешкала за адресою [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] від 15 липня 2020 року. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на майно, яке складається з квартири в якій вона мешкала за адресою [ADDRESS] . З метою отримання належної [PERSON] спадщини, що належала його двоюрідній тітці, він звернувся з заявою від 22.09.2020 до приватного нотаріуса Смоковенко Тетяни Олексіївни. Нотаріусом заведено спадкову справу №19/2020 до майна померлої [INFO] [PERSON] , місце реєстрації на день смерті якої було [ADDRESS] . Спадкування відповідно до чинного законодавства здійснюється за заповітом або за законом, оскільки з наявної інформаційної довідки зі спадкового реєстру (заповіти, спадкові договори) від 22.09.2020 року №61757873, вбачається померла заповіт не склала, тому спадкування відбуватиметься за законом. Однак, у зв?язку з тим що в матеріалах спадкової справи відсутні будь - які докази, щодо родинних відносин з померлою, [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва на право на спадщину за законом на майно померлої [INFO] [PERSON] . Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 13.01.2021 №12/02-31 нотаріусом [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва. Згідно зі ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Частиною 1 ст. 77 ЦПК передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Згідно із ч. 2 ст. 78 ЦПК обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. У відповідності до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Статтею 89 ЦПК України, передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Згідно вимог статті 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса або в сільських населених пунктах до уповноваженої на це посадової особи відповідного органу місцевого самоврядування за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Відповідно до роз`яснень, що містяться в п. 23 постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 №7, свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому чинним на момент такої нотаріальної дії законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину та можливості подальшого оформлення своїх спадкових прав у порядку, передбаченому законом, вимоги про визнання права на спадщину в судовому порядку задоволенню не підлягають у зв`язку з відсутністю порушених прав спадкоємців, щодо захисту яких вони звернулися до суду. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду по захист своїх спадкових прав за правилами позовного провадження. Законом України «Про нотаріат», підзаконними нормативними актами, визначено нотаріальний порядок оформлення права на спадщину, що відповідає встановленій законодавством сукупності функцій, притаманній юрисдикційній діяльності суддів та нотаріусів. Отже, у разі якщо відсутність умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину не підтверджена належними доказами, а саме відмовою нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину, це може бути підставою для відмови у позові. Таким чином, особа має право звернутися до суду із позовом про визнання права власності на спадкове майно тільки після отримання у нотаріуса відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину саме на нерухоме майно, з зазначенням причин. Звернення до суду до цього моменту є передчасним, і в такому випадку суди підміняють органи нотаріату, що не відповідає закону. Таким чином, нотаріат є органом, на який відповідно до норм чинного законодавства України покладений обов`язок видавати свідоцтва про право на спадщину, перевіряти при цьому коло спадкоємців, закликати до спадкоємства у необхідних випадках спадкоємців, перевіряти обтяження спадкового майна, так як спадкування це не тільки перехід прав померлої особи, але й перехід до спадкоємців її обов`язків. Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку. З огляду на встановлені судом обставини суд вважає, що первісний позов підлягає задоволенню повністю, за зустрічний підлягає частковому задоволенню. Щодо позовної вимоги відповідача, про встановлення факту, що [PERSON] , яка померла [INFO] та [PERSON] є двоюрідними сестрами [PERSON] , яка померла [INFO] . [PERSON] не є учасником справи. Суд не розглядає і не вирішує жодних позовних вимог, що стосуються цієї особи, оскільки вона не є стороною справи. Адже, відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У [PERSON] не має повноважень звертатися в інтересах [PERSON] до суду з даним зустрічним позовом, та ще і не зазначено її стороною по справі. Відповідно до ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. Частиною 1 ст. 141 ЦПК України встановлено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються особи з інвалідністю І та ІІ груп. Відповідно до пенсійного посвідчення від 12.06.2008 року позивач [PERSON] є інвалідом ІІ групи, а тому звільнений від сплати судового збору. Відповідно до пенсійного посвідчення від 13.01.2017 року [PERSON] є інвалідом ІІ групи, а тому звільнений від сплати судового збору. Отже, обоє позивачів звільнені від сплати судового збору у відповідності до п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір». У разі звільнення позивачів від сплати судового збору відповідачу у разі задоволення позовних вимог компенсується за рахунок Держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 7 Закону України "Про судовий збір" сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі, повернення заяви або скарги. [PERSON] подав клопотання про повернення йому судового збору. Згідно ч. 2 ст. 7 Закону України Про судовий збір у випадках, встановлених пунктом один частини один цієї статті, судовий збір повертається у розмірі переплаченої суми, в інших випадках, установлених частиною першою цієї статті,- повністю.

Outcome: partial