Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-22 00:00:00

У липні 2023 року [PERSON] , в інтересах якої діє адвокат Заборський О.В., звернулась до суду з позовом до [PERSON] з вимогою про розірвання шлюбу. Свої вимоги мотивує тим, що з 30 липня 2020 року позивач перебуває у зареєстрованому шлюбі з відповідачем. Від шлюбу сторони мають неповнолітнього сина [PERSON] , [INFO] . Шлюбні відносини між сторонами фактично припинені з вересня 2022 року, оскільки між подружжям відсутнє взаєморозуміння, вважає, що шлюб розпався і зберегти його неможливо. Ухвалою Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 18 липня 2023 року позовну заяву було залишено та надано строк на усунення недоліків. Ухвалою суду від 04\~серпня 2023\~року позовну заяву було залишено та надано строк на усунення недоліків. Ухвалою суду від 16\~серпня 2023\~року року позовну заяву було залишено та надано строк на усунення недоліків, які в подальшому усунуті позивачем. Ухвалою суду від 06 жовтня 2023 року позовну заяву прийнято до розгляду, призначено справу до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін, провадження у справі зупинено до надходження відповіді від іноземного суду на судове доручення про вручення документів та виклику до суду відповідача. 14 грудня 2024 року від Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) до суду надійшли документи, складені в ході виконання доручення про вручення судових документів [PERSON] . Ухвалою суду від 16 грудня 2024 року у справі відновлено провадження та призначено судовий розгляд. Позивач у судове засідання не з`явилась, представник позивача надав суду заяву про розгляд справи у його відсутність та у відсутність позивача, позовні вимоги просив задовольнити, не заперечував проти ухвалення заочного рішення. Відповідач у судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, клопотань до суду не надходило. Статтями 43, 211 ЦПК України передбачено, що прийняття участі в судовому засіданні є правом сторони, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Суд, відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, з урахуванням згоди позивача на проведення заочного розгляду справи, вважає можливим ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. Справа розглядається за відсутності учасників справи, тому у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. [PERSON] та [PERSON] уклали шлюб 30 липня 2020 року, що підтверджується свідоцтвом шлюб, яке видане Саксаганським районним у місті Кривому Розі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), актовий запис №238. (а.с.14) Від шлюбу сторони мають неповнолітнього сина [PERSON] , [INFO] . (а.с.13) Статтею 24 СК України передбачено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування до шлюбу жінки та чоловіка не допускається. Згідно ч. 3,4 ст. 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбних відносин, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом. Відповідно до ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду. Відповідно до ст. 112 СК України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. У роз`ясненнях, які містяться у п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України № 11 від 21.12.2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» зазначено, що проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них. З матеріалів справи вбачається, що причина розладу подружніх відносин між сторонами є справжньою, глибинною, сторони мають різні інтереси та погляди, шлюбні відносини існують лише формально, сімейно-шлюбні стосунки сторін розпались і поновлені бути не можуть, тому шлюб повинен бути розірваний. В силу вимог ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Згідно до ч. 2 ст. 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed