Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-19 00:00:00

Позивач [PERSON] ( в особі свого представника - адвоката Феклістова О.В.) звернувся до суду з позовом, в якому просить розірвати шлюб між ним та відповідачкою [PERSON] зареєстрований 14 вересня 2012 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у м.Києві, актовий запис №1081. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що від шлюбу у них є дитина: син - [PERSON] , [INFO] . Спір щодо місця проживання дитини - відсутній. Спільне життя у них не склалось з причин того, що вони втратили інтерес один до одного, давно немає взаєморозуміння, взаємоповаги, різні погляди на сімейне життя та обов`язки. Шлюбні відносини припинилися з травня 2019 року, фактично проживають окремо, перестали вести спільне господарство, не ведуть спільний сімейний бюджет. На сьогодні шлюб має формальний характер. Примирення та подальше сімейне проживання між ними неможливе, воно не відповідає їх інтересам. Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 11.10.2024 відкрито провадження в справі та призначено справу до розгляду. Позивач та представник позивача в судове засідання не з`явилися, подали до суду заяву про розгляд справи без їхньої участі, вимоги позову підтримують в повному обсязі, проти заочного розгляду справи не заперечують. Відповідачка в судове засідання не з`явилася про дату час та місце судового засідання була повідомлена належним чином, відзив на позовну заяву не надала. Вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] підлягають задоволенню з наступних підстав. Як встановлено судом та вбачається з матеріалів справи, у відповідності до свідоцтва про шлюб [PERSON] та [PERSON] , зареєстрували шлюб 14 вересня 2012 року, місце реєстрації - Відділ реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 1081. Прізвище дружини після реєстрації шлюбу « [PERSON] ». Згідно із свідоцтвом про народження, від шлюбу сторони мають неповнолітню дитину - [PERSON] , [INFO] . Відповідно до ст. 112 Сімейного Кодексу України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 11 від 27.12.2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюбі, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» проголошена Конституцією України охорона сім"ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішення позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя. Передбачене ч. 1 ст. 111 Сімейного Кодексу України вжиття судом заходів щодо примирення подружжя застосовується у випадку відсутності згоди одного з них на розірвання шлюбу за ініціативою однієї зі сторін або суду у формі відкладення розгляду справи слуханням та надання сторонам строку на примирення. Аналізуючи зібрані та досліджені судом докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що шлюб між сторонами підлягає розірванню, а позов підлягає задоволенню, так як у сторін відсутнє взаєморозуміння та повага, розходження поглядів на сімейні відносини та життєві цінності. Відповідно до ч. 4 ст. 268 ЦПК України у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення. Частиною 5 передбачено, що датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. На підставі викладеного,

Outcome: approved