Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-15 00:00:00

[PERSON] (далі - Позивач) звернулася до суду з позовною заявою до Попільнянської селищної ради Житомирської області (далі - Відповідач), про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якій вказує, що [INFO] померла її мати, [PERSON] , яка на день смерті проживала та була зареєстрована у [ADDRESS] , проживала одиноко. Місцем відкриття спадщини, відповідно до ч. 1 ст.1221 ЦК України, є останнє місце проживання спадкодавця. Позивач, є спадкоємцем померлої за законом першої черги, згідно зі ст.1261 ЦК України, де в першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Проте, звернувшись до нотаріуса, Позивачу було повідомлено, що відповідно до ч. 1 ст.1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється шестимісячний строк з моменту відкриття спадщини. Проте, вказаний строк закінчився 25 квітня 2024 року. Як було зазначено вище, заяву про прийняття спадщини після смерті матері Позивач не подала у визначений законом термін так як хворіла і продовжую хворіти до даного часу, про що свідчить висновок лікаря. На сьогоднішній день, жодних заяв про прийняття спадщини за вказаним спадкодавцем, до нотаріальної контори, подано не було, спадкова справа не відкривалась та немає інших спадкоємців, які прийняли спадщину та за згодою яких Позивач могла би подати заяву про прийняття спадщини після спливу строку, встановленого законом, а тому питання про визначення Позивачу додаткового строку для прийняття спадщини може бути вирішене тільки в судовому порядку. Відповідно до Витягу зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину), спадкова справа після смерті [INFO] матері, [PERSON] , до даного часу не заведена. Крім того, відповідно до заповіту, посвідченого 18 березня 2005 року [PERSON] , секретарем Миролюбівської сільської рад Попільнянського району Житомирської області за реєстром № 14, земельну ділянку та майновий пай померла заповіла Позивачу. Вважає, що пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважної причини, а тому є всі підстави для визначення їй додаткового строку для її подання. На підставі вищевикладеного, Позивач просить визначити [PERSON] , [INFO] , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті матері, [PERSON] , яка померла [INFO] , у три місяці, з дня набрання рішення суду законної сили. Розгляд справи провести без її участі. Судові витрати покладає на себе. Позивач в судове засідання не з`явилась, в позовній заяві просила справу розглядати без її участі. Представник Відповідача Попільнянської селищної ради Житомирського району Житомирської області в судове засідання не з`явився, надав до суду лист в якому просив розгляд проводити без участі представника селищної ради, проти задоволення позовних вимог не заперечують. Згідно частини третьої статті 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. У відповідності до частини другої статті 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Згідно копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 25 жовтня 2023 року, Попільнянським відділом держаної реєстрації актів цивільного стану у Житомирському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), [PERSON] , померла [INFO] , актовий запис №371. /а.с.6/ Причина смерті [PERSON] згідно копії довідки про причину смерті № 163 КНП «Попільнянський центр первинної медико - санітарної допомоги» Попільнянської селищної ради, хронічна серцево - судинна недостатність ІІБ-ІІІ Дегенерація міокарда. /а.с. 6 на звороті аркуша/ [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , постійно проживала та була зареєстрована до дня її смерті за адресою: [ADDRESS] , одиноко. Наведене підтверджується копією довідки виконавчого комітету Попільнянської селищної ради Житомирського району Житомирської області № 77 від 10.06.2024. /а. с. 8/ Відповідно до копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] , батьками [PERSON] , [INFO] , зазначені [PERSON] та [PERSON] . /а.с.7/ 17 червня 1978 року [PERSON] зареєструвала шлюб з [PERSON] , після державної реєстрації шлюбу її прізвище змінено на « [PERSON] », що підтверджується копією свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] . /а.с.7/ Відповідно до Витягів зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину), спадкова справа після смерті [INFO] [PERSON] , до даного часу не заведена. /а.с.10/ Згідно Витягу зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові справи) від 25 червня 2024 року, в спадковому реєстрі зареєстрований заповіт № 68921504, стан - чинний, посвідчений 24 грудня 2021 року Десятою Київською державною нотаріального конторою, заповідач [PERSON] . /а.с.11 - 16/ Як вбачається з копії державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЖТ № 143151, [PERSON] належить земельна ділянка площею 4.2722 га, розташована в с. Миролюбівка, Миролюбівська сільська рада, Дол. 224, цільове призначення: для ведення особистого селянського господарства. /а.с. 18/ Відповідно до копії заповіту посвідченого секретарем Миролюбівської сільської ради Попільнянського району Житомирської області 18 березня 2005 року, зареєстрованого в реєстрі за № 14, [PERSON] свій державний акт на право власності на земельну частку пай ЖТ № 143151 та майновий пай і майнові права, які вона набуде у майбутньому, заповіла своїй дочці [PERSON] . /а.с.17/ Листом приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу Житомирської області № 261/02-14 від 02 серпня 2024 року відмовлено [PERSON] у вчиненні нотаріальної дії у видачі свідоцтва про право на спадщину, після смерті [INFO] матері [PERSON] , в зв`язку із пропуском встановленого законодавством терміну на прийняття спадщини. /а.с.19/ Судом досліджено поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини Позивачем в зв`язку з тим, що вона хворіла і продовжує хворіти до даного часу, про що свідчить консультативний висновок лікаря невролога, психотерапевта від 29 травня 2024 року. /а.с.9/ Спадкоємці, які протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України не подали заяву про прийняття спадщини, вважаються такими що не прийняли її. Згідно з правилами статті 1220 ЦК України часом відкриття спадщини вважається день смерті особи, зазначений у свідоцтві про смерть, виданим відповідним державним органом реєстрації актів цивільного стану. Згідно частини п`ятої статті 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Відповідно до частини першої статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України). Статтею 1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Відповідно до Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» зазначено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій (тривала хвороба, перебування спадкоємця тривалий час за межами України, відбування покарання в місцях позбавлення волі, перебування на строковій військовій службі в Збройних Силах України тощо). Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженням, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Законодавцем не надається ніякого значення тривалості періоду, який пройшов з дня закінчення строку для прийняття спадщини, що не виключає можливості подачі до нотаріуса заяви про прийняття спадщини за наявності поважності причин його пропуску, також і після спливу значної кількості часу. Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення («Серявін та інші проти України» (Seryavin and Others v. Ukraine) від 10 лютого 2010 року, заява №4909/04). За змістом статей 12, 81, 89, 263 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. За вищенаведених обставин, є достатні підстави для задоволення позовних вимог та надання Позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Вимогу про стягнення з відповідача понесених судових витрат позивач не заявляв, тому

Outcome: approved