Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-17 00:00:00

І. Стислий виклад позиції сторін. 1.1.Представник адвокат Ляшко Д.В, який діє в інтересах [PERSON] , звернувся до суду з позовом до Відділу охорони здоров`я Дубенської міської ради про визнання протиправним та скасування наказу від 26.03.2024. В обґрунтування позову зазначає, що позивач з 2022 року по сьогодні перебуває на посаді медичного директора КНП "Пологовий будинок" ДМР, який підпорядковується безпосередньо директору, який в свою чергу підпорядковується Відділу охорони здоров`я Дубенської міської ради. Згідно наказу від 02.02.2023 №3-к на позивача без увільнення від обов`язків за основною посадою було покладено виконання обов`язків директора КНП "Пологовий будинок"ДМР, оскільки директора пологового будинку призвано на військову службу по мобілізації. Як наслідок, [PERSON] з лютого 2023 по квітень 2024 року виконувала обов`язки медичного директора та директора КНП "Пологовий будинок"ДМР. Наказом Відділу охорони здоров"я Дубенської міської ради №3 від 26.03.2024 позивача притягнуто до дисциплінарної відповіальності у вигляді догани за порушення нею трудової дисципліни та неналежне виконання посадових обов`язків. Підставою для висновку щодо порушення позивачем трудової дисципліни стали результати ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності КПН "Пологовий будинок ДМР за 2021-2023 роки в межах якої виявлені порушення в роботі підприємства. Позивач не погоджується з наказом про винесення догани, вважає його незаконним та таким, що підлягає скасуванню, тому і звернулася до суду. 1.2. Відповідач своїм правом на подання відзиву на позовну заяву не скористався. ІІ. Заяви, клопотання та інші процесуальні дії у справі 2.1. 24.06.2024 ухвалено розглядати справу з повідомленням (викликом) сторін. 2.2. Представник позивача в судовому засідання позовні вимоги повністю підтримав з підстав викладених у позовній заяві. Зазначив, що позивач тривалий час працює в пологовому будинку на посаді медичного директора, дана посада є керівною, медичний директор відповідає за лікувальну роботу. В січні 2023 року директора КНП "Пологовий будинок"ДМР призвано на військову службу по мобілізації, а виконання обов`язків покладено на [PERSON] 26.03.2024 позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани за порушення нею трудової дисципліни та неналежне виконання посадових обов`язків, що полягають у несвоєчасному перерахування коштів отриманих підприємством від орендарів та не укладенні договорів оренди з відповідачем. Позивач не погоджується з наказом про винесення догани, вважає його незаконним. Зауважує, що з даного наказу не вбачається до чиїх посадових чи функціональних обов`язків належить здійснення контролю за своєчасністю перерахування отриманих від орендарів коштів до місцевого бюджету, якими є кінцеві терміни такого перерахування. Також наказ не містить і посилання на існування правил використання майна КНП «Пологовий будинок» ДМР, вимог щодо порядку укладення договорів оренди, умов використання майна комунального закладу. Окрім того, відповідач 13.02.2024 довідався про обставини, які стали підставою для подальшого накладення на позивача дисциплінарного стягнення у вигляді догани, однак наказ про оголошення догани винесений уповноваженим органом 26.03.2024 року, тобто з порушенням передбаченого ч. 1 ст. 148 КЗпП України строку притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності, що вже є самостійною підставою для його скасування. 2.3. Відповідач, повідомлений належним чином про дату та час розгляду справи, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, що є належним повідомленням згідно п.4 ч.8 ст. 128 ЦПК України однак, відзив на позовну заяву не подавав, заяв та клопотань від нього не надходило, про причини неявки не повідомив. 2.4. Згідно ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Згідно ч.4 ст.223, ч.1 ст.280 ЦПК України вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). 2.5. За вказаних обставин, з підстав, визначених ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. ІІІ. Фактичні обставини, встановлені судом. 3.1 [PERSON] , [INFO] , з 1990 року працює в Комунальному некомерційному підприємстві «Пологовий будинок» Дубенської міської ради. З 2005 року обіймала посаду заступника головного лікаря закладу з медичної частини. З 2022 року по сьогодні перебуває на посаді медичного директора КНП «Пологовий будинок» ДМР, що підтверджується записами згідно трудової книжки [NUMBER] (а.с.14-17). 3.2. Згідно статуту, затвердженого рішенням міської ради від 15.05.2019 №3712, Комунальне некомерційне підприємство «Пологовий будинок» Дубенської міської ради є некомерційним закладом охорони здоров`я, заснованим територіальною громадою міста Дубно, в особі Дубенської міської ради, з метою забезпечення медичного обслуговування населення. Безпосереднім органом управління Підприємством є Відділ охорони здоров`я Дубенської міської ради. (а.с.27-41). 3.3. Згідно посадової інструкції медичного директора КОД КП 1210.1 №01-28-105 за своєю суттю посада медичного директора є керівною. Медичному директору підпорядковується весь медичний персонал закладу. Медичний директор підпорядковується безпосередньо директору. Директор підпорядкований Відділу охорони здоров`я Дубенської міської ради. Медичний директор у разі відсутності директора за його дорученням виконує його обов`язки (а.с.22-26). 3.4. Згідно наказу відділу Відділу охорони здоров`я Дубенської міської ради від 02.02.2023 № 3-к на [PERSON] , медичного директора КНП "Пологовий будинок" Дубенської міської ради, покладено виконання обов`язків директора КНП «Пологовий будинок» ДМР на період увільнення [PERSON] від виконання посадових обов`язків для проходження військової служби за призовом по мобілізації з 03 лютого 2023 року (а.с.18). 3.5. 06.02.2024 Управління Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області звернулося до Дубенської міської ради з листом № 131704-13/350-2024 про надання інформації щодо результатів проведення ревізії окремих питаннях фінансово-господарської діяльності КНП «Пологовий будинок» ДМР за період 01.01.2021 по 31.12.2023. Вказаний лист отриманий Дубенською міською радою 12.02.2024 року та зареєстрований за № 123/05-02-26/24. (а.с.44-46). 3.6. Згідно листа Дубенської міської ради від 17.05.2024 вбачається, що лист від Управління Держаудитслужби № 131704-13/350-2024 від 06.02.2024 був зареєстрований в журналі вхідної кореспонденції та згідно резолюції міського голови було безпосереднього скеровано та 13.02.2024 вручено особисто в.о. начальника Відділу охорони здоров`я Бицю А.В. (а.с.47). 3.7. Наказом Відділу охорони здоров`я Дубенської міської ради від 26.03.2024 № 3 [PERSON] притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани, за порушення нею трудової дисципліни та неналежне виконання посадових обов`язків в.о. директора, медичного директора КНП «Пологовий будинок» ДМР. Зі змісту наказу підставою його винесення став висновок про неналежне виконання [PERSON] функції директора КНП «Пологовий будинок» ДМР, зокрема: допущено несвоєчасне перерахування на користь Дубенської міської ради коштів отриманих підприємством від орендарів, в рахунок відшкодування ними вартості спожитих комунальних послуг, а також не укладено договори оренди з Відділом охорони здоров`я Дубенської міської ради, який з 2019 року безоплатно використовує 2 кімнати в КНП «Пологовий будинок» ДМР, у своїх цілях ( а.с.19-21). 3.8. Згідно листа Відділу охорони здоров`я №98/02-05/24 від 14.06.2026 надісланого на адвокатський запит Ляшка Д.В. вбачається, що інформація щодо підстави оголошення догани, суті вчиненого [PERSON] порушення викладена в наказі Відділу охорони здоров`я Дубенської міської ради від 26.03.2024 №3. Рішення щодо встановлення доплат до заробітної плати [PERSON] у зв`язку із виконанням обов`язків директора КНП "Пологовий будинок" з лютого 2023 по травень 2024 відсутнє, оскільки згідно положень посадової інструкції медичного директора у разі відсутності директора його обов`язки за дорученням виконує медичний директор, відповідно дані обов`язки належать до трудової функції медичного директора і виконуються без видання окремого наказу та без доплат (а.с.48-50). IV. Норми права, які застосував суд. Статтею 43 Конституції України передбачено, що кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Згідно зі статтею 3 КЗпП України до трудових відносин належать відносини працівників усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності,виду діяльності і галузевої належності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами. За змістом ст. 21 КЗпП України працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену трудовою угодою, а роботодавець зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю,колективним договором і угодою сторін. Відповідно до вимог ст. 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Згідно ст. 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано один з таких заходів стягнення: 1) догана, 2) звільнення. Згідно з вимогами трудового законодавства порушення трудової дисципліни визначається як невиконання або неналежне виконання з вини працівника покладених на нього трудових обов`язків. Наявність вини є обов`язковою умовою для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності. Отже, ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника, які полягають у порушенні або неналежному виконанні покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Обов`язок доказування фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку покладається на роботодавця. Статтею 147-1 КЗпП України передбачено, що дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання,затвердження і призначення на посаду) даного працівника. Згідно статті 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. Відповідно до статті 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. Статтею 61 Конституції України передбачено, що юридична відповідальність особи має індивідуальний характер. Тож, наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності та накладення дисциплінарного стягнення повинен містити чітке формулювання суті та обставин допущеного працівником проступку, підстави прийняття рішення про притягнення до відповідальності, час вчинення і час виявлення самого проступку та обґрунтування обрання певного виду стягнення, з урахуванням усіх передбачених законодавством обставин. Постановою Пленуму Верховного Суду України від 06.11.92 № 9 "Про практику розгляду судами трудових спорів" визначено, що при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок тощо. Наказ (розпорядження) про накладення на працівника дисциплінарного стягнення має бути обґрунтованим та відповідати вимогам трудового законодавства, зокрема в ньому має бути зазначено, коли мало місце і в чому конкретно полягає порушення працівником трудових обов`язків (постанова ВС від 22.07.2020 у справі № 554/9493/17). У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 24 січня 2019 року у справі N 515/1087/17 (провадження N 61-36903св18) зазначено, що при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок. У відповідності до ч. 1 ст. 4, ч. 1 ст. 15 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Положеннями ч. 1 ст. 16 ЦК України визначено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Ст. 150 КЗПП України передбачено право працівника оскаржити дисциплінарне стягнення у порядку, встановленому чинним законодавством (глава XV цього Кодексу). Ст. 221 КЗПП України передбачає що трудові спори розглядаються комісіями по трудових спорах, або ж судами. Відповідно до ст. 233 КЗПП України працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права. Таким днем слід уважати день ознайомлення працівника з наказом (розпорядженням) про оголошення йому догани незалежно від дня видання цього наказу. Статтею 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. V. Мотивована оцінка і висновки суду. 5.1. Суд зазначає, що для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника, тощо. У наказі про накладення дисциплінарного стягнення обов`язково має бути зазначено, в чому полягає порушення трудової дисципліни, тобто має бути вказівка на фактичні обставини, які послужили підставою для застосування заходу дисциплінарного стягнення. Наказ про накладення дисциплінарного стягнення повинен обов`язково містити нормативне посилання, тобто роботодавець має зазначити назву, статтю, її частину, абзац, пункт, підпункт нормативно-правового акта чи акта локального нормотворення, на підставі якого працівник притягується до дисциплінарної відповідальності. Виконання всіх цих вимог є безумовною запорукою правильного та законного оформлення прийнятого роботодавцем рішення, що одночасно виступає гарантією дотримання трудових прав працівників. В даній ситуації аналіз оскаржуваного наказу дає підстави для висновку, що під час його винесення зазначені вимоги закону не дотримано відповідачем, який у своєму рішенні мав викласти дані про конкретні винні діяння [PERSON] , з`ясувати обставини допущення проступків (час,місце, спосіб, дія чи бездіяльність), оцінити чи дійсно такі дії працівника є порушенням його прямих посадових обов`язків, складових його трудової функції, натомість, оскаржуваний наказ не містить усіх вищевказаних складових, а формулювання змісту порушень трудової дисципліни обмежено виключно загальними висновками, що є істотним порушення порядку застосування дисциплінарного стягнення. 5.2. [PERSON] тимчасово виконувала функції директора, без увільнення від виконання роботи за основною посадою медичного директора. Тимчасове виконання функцій директора не відображене в записах її трудової книжки, в табелях обліку робочого часу, графіках відпусток. Водночас, дисциплінарне стягнення може бути застосоване до працівника лише за порушення ним своїх посадових обов`язків, пов`язаних з обійманням конкретної посади. Зі змісту оскаржуваного наказу вбачається, що підставою його винесення став висновок про неналежне виконання позивачем функції директора КНП «Пологовий будинок» ДМР, при цьому відповідач взагалі не зазначає до чиїх посадових чи функціональних обов`язків (директора, медичного директора, бухгалтера чи іншої посадової особи) належить здійснення контролю за своєчасністю перерахування отриманих від орендарів коштів до місцевого бюджету, якими є кінцеві терміни такого перерахування. Також наказ не містить і посилання на існування правил використання майна КНП «Пологовий будинок» ДМР, вимог щодо порядку укладення договорів оренди, умов використання майна комунального закладу відповідачем, який є представником власника. В наказі про притягнення до дисциплінарної відповідальності відсутня конкретизація змісту порушень працівника, якого притягнули до відповідальності. Не вказано, який же пункт посадової інструкції і в якому статусі нею порушено. А в листі від Управління Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області до Дубенської міської ради з листом щодо результатів проведення ревізії окремих питаннях фінансово-господарської діяльності КНП «Пологовий будинок» ДМР за період 01.01.2021 по 31.12.2023 зазначено про виявлення порушення як за каденції директора, так і за час, коли т.в.о. була [PERSON] , але не розподілено ці два періоди. Невідомо, притягли [PERSON] за порушення, допущені директором, чи нею як т.в.о. А також немає доказів ознайомлення [PERSON] з посадовою інструкцією директора установи. 5.3. Дисциплінарне стягнення застосовується роботодавцем безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. В даній справі місячний термін, протягом якого до працівника могло бути застосоване дисциплінарне стягнення фактично закінчився 14.03.2024. Як наслідок, оскаржуваний наказ про винесення догани [PERSON] прийнято відповідачем з порушенням передбаченого ч. 1 ст. 148 КЗпП України строку притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності, що вже є самостійною підставою для його скасування. 5.4. Суд зазначає, що саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів вини вчинення працівником дисциплінарного проступку. Це слідує із позиції Верховного Суду України в справі № 331/2395/20. Натомість відповідач не надав суду належних та допустимих доказів та жодних чином не обґрунтував свою позицію. Суд у цьому даному випадку вважає, що наведені вище недоліки оскаржуваного наказу про оголошення догани не дають підстави дійти висновку, що він правомірний і не порушує прав позивачки. [PERSON] довела обґрунтованість своєї позиції суду. Оскаржуваний наказ є протиправним, а позовні вимоги необхідно задовольнити в повному обсязі. 5.5.Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд керується наступним. Згідно із ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу. За змістом ст. 137 ЦПК витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. Так за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Судом встановлено, що понесені позивачем витрати на правничу допомогу в розмірі 12000 грн., підтверджуються матеріалами справи: Договором про надання правничої допомоги від 03.04.2024, Актом приймання-передачі наданих послуг від 19.06.2024, свідоцтвом про право на зайняття адвокатською діяльністю №996 Ляшка Д.В., ордером на надання правничої допомоги (а.с.51-55). Враховуючи наведене, судові витрати у розмірі 12000грн. необхідно стягнути з відповідача. Також згідно ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача необхідно стягнути понесені та документально підтверджені судові витрати по сплаті судового збору за позовну заяву в розмірі 968,96 грн.

Outcome: approved