Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-10 00:00:00

Заступник керівника Черкаської окружної прокуратури звернувся до Черкаського районного суду Черкаської області з позовом в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Центрального округу, Будищенської сільської ради до [PERSON] , [PERSON] про стягнення шкоди, заподіяної навколишньому середовищу збитків у розмірі 39\~695,00 грн та витрат зі сплати судового збору у розмірі 3\~028,00 грн. В обґрунтування позовних вимог прокурор зазначає, що Черкаського окружною прокуратурою в ході проведеного моніторингу Єдиного державного реєстру судових рішень на предмет вивчення стану відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок вчинення кримінальних та адміністративних правопорушень у сфері незаконного заняття рибним добувним промислом встановлено, що [PERSON] та [PERSON] , 27 вересня 2023 в урочищі «Гадючки» на притоці річки Дніпро, що знаходиться в адміністративних межах с. Лозівок Черкаського району Черкаської області, були затримані працівниками поліції на надувному гумовому човні, в якому знаходилась мисинова сітка та свіжовиловлена риба: карась - 21 шт., лящ - 2 шт., лин - 2 шт., чим порушили пп.1 п.1 розділу IV «Правил любительського та спортивного рибальства». За фактом грубого порушення правил рибальства уповноваженою особою Державної екологічної інспекції Центрального округу 27.09.2023 складено протоколи про адміністративне правопорушення № 003456 та № 003457 за ч. 4 ст. 85 КУпАП відносно [PERSON] , [INFO] та [PERSON] [INFO] . У подальшому, постановами Черкаського районного суду Черкаської області від 02.05.2024 у справі №707/993/24 та від 15.05.2024 у справі №712/4169/24 закрито провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 85 КУПАП [PERSON] та [PERSON] у зв?язку із закінченням на момент розгляду справи строків, передбачених статтею 38 КУпАП. Вказані постанови не оскаржувались та набрали законної сили відповідно 14.05.2024 та 28.05.2024. Зазначеними протиправними діями [PERSON] та [PERSON] завдали навколишньому природному середовищу шкоду на загальну суму 39 695,00 грн, що на даний час не відшкодована. Відповідно до ст.ст.1166,\~1190 ЦК України\~завдана шкода підлягає солідарному відшкодуванню особами, які її завдали. Ухвалою суду від 19 серпня 20224 року відкрито провадження в справі та призначено справу до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. В ухвалі про відкриття спрощеного позовного провадження відповідачам був наданий строк в 15 днів з дня отримання даної ухвали суду, на подачу відзиву на позовну заяву та роз`яснено право подати заяву з обґрунтованими запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження. В судовому засіданні прокурор позовні вимоги підтримала повністю та не заперечувала проти винесення заочного рішення. Представник Державної екологічної інспекції Центрального округу в судове засідання не з`явився, надіслав до суду клопотання в якому просить розгляд справи проводити за його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Представник Будищенської сільської ради в судове засідання не з`явився, про час і місце судового засідання повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив. В судове засідання відповідачі повторно не з`явилися, про час і місце судового засідання повідомлені належним чином, шляхом направлення судових повісток та розміщення оголошення на офіційному сайті «Судова влада», про причини неявки суд не повідомили, заперечень на позов не надавали. Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України, відповідно до яких суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з таких підстав. Як вказано в п. 2 ст. 121 Конституції України на прокуратуру покладається представництво інтересів громадянина або держави в суді у випадках, визначених законом. Згідно із пунктом 3 частини 1 статті 131-1 Конституції України прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Представництво інтересів громадянина або держави прокурором у суді врегульовано у статті 23 Закону України Про прокуратуру. Частина перша цієї статті визначає, що представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Згідно з абзацом першим частини третьої статті 23 зазначеного Закону прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Судом установлено, що [PERSON] та [PERSON] , 27 вересня 2023 в урочищі «Гадючки» на притоці річки Дніпро, що знаходиться в адміністративних межах с. Лозівок Черкаського району Черкаської області, були затримані працівниками поліції на надувному гумовому човні, в якому знаходилась мисинова сітка та свіжовиловлена риба: карась - 21 шт, лящ - 2 шт., лин - 2 шт, чим порушили пп.1 п.1 розділу IV «Правил любительського та спортивного рибальства». Постановою Черкаського районного суду Черкаської області №707/993/24 від 02.05.2024 року відносно [PERSON] закрито провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 85 КУПАП, у зв?язку із закінченням на момент розгляду справи строків, передбачених статтею 38 КУпАП. У мотивувальній частині вказаної постанови суду зазначено, що винність [PERSON] у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП знайшла своє повне підтвердження та доведена доказами. Постанова набрала законної сили 14.05.2024 року. Постановою Черкаського районного суду Черкаської області №712/4169/24 від 15.05.2024 року відносно [PERSON] закрито провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 85 КУПАП, у зв?язку із закінченням на момент розгляду справи строків, передбачених статтею 38 КУпАП. У мотивувальній частині вказаної постанови суду зазначено, що винність [PERSON] у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП знайшла своє повне підтвердження та доведена доказами. Постанова набрала законної сили 28.05.2024 року. Своїми протиправними діями відповідачі заподіяли шкоду рибному господарству на суму 39 695,00 грн, розраховану згідно такс, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 1209 від 21.11.2011 року, що підтверджується дослідженими судом розрахунком (обчислення) розміром шкоди. Таким чином, встановлено факт протиправної поведінки відповідачів, їх вину, шкоду, завдану внаслідок порушення ним природоохоронного законодавства, а також причинно-наслідковий зв`язок між діями та завданою шкодою. Черкаською окружною прокуратурою 29.05.2024 року на адресу Державної екологічної інспекції Центрального округу надіслано лист № 54/1-3188ВИХ-24 щодо надання інформації про вжиття заходів зі стягнення нарахованих збитків в судовому порядку. Згідно листів №07-08/2883 від 14.06.2024 та №07-08/3080 від 27.06.2024 Державна екологічна інспекція центрального округу повідомляє, що з позовом до [PERSON] та [PERSON] про стягнення заподіяної шкоди не зверталися, а також просить вжити заходів представництва інтересів держави в суді в порядку ст. 131-1 Конституції України та ст. 23 Закону України «Про прокуратуру». Черкаською окружною прокуратурою 13.06.2024 року на адресу Будищенської сільської ради надіслано лист № 54/1-3968ВИХ-24 щодо надання інформації про вжиття заходів зі стягнення нарахованих збитків в судовому порядку. Згідно листів № 02-17/3055 від 01.07.2024 та №02-17/3055 від 03.07.2024 повідомлено Черкаську окружну прокуратуру, що Будищенська сільська рада не має наміру звертатися до суду з позовною заявою про відшкодування збитків, завданих внаслідок незаконного вилову риби. Згідно з ч. 6 ст. 82 ЦПК України, зокрема, постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, яка набрала законної сили, є обов`язковою для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалена постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Відомостей про відшкодування шкоди на момент розгляду справи матеріали справи не містять. Відповідно до положень ст. 13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. За приписами ст. 3 Закону України «Про тваринний світ», об`єктами тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону України, є у тому числі риби в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку, які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі. Згідно з п. 4 ч. 2ст. 10 Закону України «Про тваринний світ», громадяни відповідно до закону зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. У ст. 1 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» зазначено, що добування (вилов) - це вилучення водних біоресурсів із середовища їх перебування. За змістом ст. 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають такі повноваження, як здійснювати державний контроль (нагляд) за дотриманням правил використання, порядку придбання та збуту об`єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів; давати обов`язкові до виконання письмові вказівки (приписи) про усунення порушень у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; перевіряти документи на право використання водних біоресурсів, зупиняти транспортні (у тому числі плавучі) засоби та проводити огляд речей, транспортних (у тому числі плавучих) засобів, знарядь рибальства, добутої продукції та інших предметів; здійснювати державний контроль (нагляд) за дотриманням правил використання, порядку придбання та збуту об`єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів; визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками; складати протоколи та розглядати в установленому законом порядку справи про адміністративні правопорушення у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Відповідно до вимог ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні в незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України. Розмір шкоди, заподіяної незаконним виловом риби обчислюється на підставі постанови Кабінету Міністрів України» «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів» від 21 листопада 2011 року № 1209. Згідно з ч.4 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Відповідно до ч.1 ст.1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. У постанові Верховного Суду від 10.01.2019 по справі №541/307/17 зазначено, що громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Згідно п. 17 Порядку здійснення любительського і спортивного рибальства, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №1126 від 18.07.1998, застосування заходів адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних осіб від відшкодування у повному обсязі збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення правил рибальства. Відповідно до ч.1 ст.1190 ЦК України особи, спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим. За заявою потерпілого суд може визначити відповідальність осіб, які спільно завдали шкоди, у частці відповідно до ступеня їхньої вини. Статтею 131-1 Конституції України на органи прокуратури покладається представництво інтересів держави в суді у випадках, визначених законом. Статтею 56 ЦПК України встановлено, що у випадках, встановлених законом, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи можуть звертатися до суду із заявами про захист прав, свобод та інтересів інших осіб або державних чи суспільних інтересів та брати участь у цих справах. При цьому органи державної влади, органи місцевого самоврядування повинні надати суду документи, що підтверджують наявність передбачених законом підстав для звернення до суду в інтересах інших осіб. У визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Відповідно до ч.3 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Суд вважає за необхідне зауважити, що ні Державною екологічною інспекцією Центрального округу, ні Будищенською сільською радою не вжито заходів щодо відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконного вилову водних живих біоресурсів, в зв`язку з чим звернення прокурора до суду з вказаним вище позовом є правомірним. Враховуючи, що відповідачі порушили вимоги законодавства про охорону тваринного світу та в результаті незаконного вилову риби заподіяли збитки рибному господарству, що було встановлено в судовому засіданні, тому позов підлягає до повного задоволення. Суд, відповідно до ст.141 ЦПК України, задовольняючи позов, стягує у рівних частках з відповідачів на користь Черкаської обласної прокуратури судовий збір в загальній сумі 3 028,00 грн, сплачений при подачі позову.

Outcome: approved