Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-17 00:00:00

Представник позивача звернувся до суду з позовною заявою та просив стягнути з відповідача на користь позивача матеріальну шкоду, завдану внаслідок вчинення кримінального правопорушення, а саме реальні збитки в розмірі 46634,50 грн., упущену вигоду в розмірі 2724,64 грн., а всього завдану шкоду в розмірі 49359,14 грн. В обґрунтування позову зазначено, що злочинними діями відповідача [PERSON] заподіяно матеріальну шкоду АТ «Укртелеком» у розмірі 46634,50 грн. АТ «Укртелеком» надає послуги зв`язку та має велику кількість постійних абонентів, яким надає відповідні послуги на підставі договору. Під час перерви у наданні послуг абонентська плата не нараховується і Товариство втрачає доходи, які могло б отримати за звичайних обставин. Пошкодження відповідачем мереж зв`язку позивача призвело до тимчасового припинення зв`язку для абонентів. Отже, упущена вигода через тимчасове припинення надання телекомунікаційних послуг внаслідок крадіжки/умисного пошкодження кабельних ліній зв`язку за кожним епізодом протиправної діяльності відповідача становить 2724,64 грн. 04 червня 2024 ухвалою судді Орджонікідзевського районного суду м. Харкова прийнято позов про відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням. Вирішено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Представник позивача надав суду клопотання, в якому позов підтримав, проти заочного розгляду справи не заперечує, просить справу розглядати без його участі. Відповідач в судове засідання не прибув, на теперішній час відбуває призначене покарання за вироком суду в ДУ «Харківська виправна колонія (№43)», про час та місце розгляду справи повідомлявся шляхом надсилання судової повістки та копії позовної заяви з додатками на ім`я начальника Державної установи «Харківська виправна колонія (№43)», у встановлений судом строк відзив на позовну заяву не подав. За клопотанням позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, перевіривши обставини справи, суд доходить наступних висновків: У відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються. Згідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Судом встановлено, що вироком Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 01.05.2023 [PERSON] визнано винним у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185, ч. 3 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України, та призначено йому за їх вчинення покарання за ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України у виді позбавлення волі строком на 5 років; за ч. 3 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України у виді позбавлення волі строком на 5 років.\~Відповідно до положень ст. 70 КК України остаточно призначено [PERSON] покарання за сукупністю призначених йому покарань шляхом часткового складання призначених йому покарань у виді позбавлення волі строком на 5 років 1 місяць. У задоволенні цивільного позову АТ «Укртелеком» про стягнення з [PERSON] на користь АТ «Укртелеком» в особі Харківської філії АТ «Укртелеком» у відшкодування заподіяних кримінальними правопорушеннями реальних збитків у розмірі 46634,50 грн. і втраченої вигоди 2724,64 грн. відмовлено. Орджонікідзевським районним судом м. Харкова по кримінальній справі № 644/1546/23 встановлено та доведено, що замах на крадіжку майна АТ «Укртелеком» - кабель електрозв`язку ТПП 30x2x0,5, загальною довжиною 54,6 метра (2 відрізки кабелю по 13 метрів та 2 відрізка по 14,3 метра); кабель електрозв`язку ТПП 50x2x0,4, довжиною 13 метрів;\~кабель електрозв`язку ТППепЗ 50х2х0,5, довжиною 9 метрів; кабель електрозв`язку ТППепЗ 50x2x0,5, довжиною 7,5 метрів; кабель електрозв`язку ТППепЗ 20x2x0,5, довжиною 8,5 метра; кабель електрозв`язку ТППепЗ 20x2x0,5, довжиною 3 метри; кабель електрозв`язку ТППепЗ 10x2x0,5, довжиною 6,2 метри; кабель електрозв`язку ТПП 50x2x0,4, довжиною 18,2 метра; кабель електрозв`язку ТПП 20x2x0,4, довжиною 10 метрів; кабель електрозв`язку ТПП 20x2x0,4, довжиною 10 метрів; кабель електрозв`язку ТПП 10x2x0,4, довжиною 8,5 метра; кабель електрозв`язку ТПП 10x2x0,4, довжиною 9 метрів вчинив відповідач [PERSON] . Відповідно до вироку Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 01.05.2023 [PERSON] визнав свою винуватість та не оспорював встановлені досудовим розслідуванням обставини. Ухвалою Харківського апеляційного суду від 04.09.2023 вирок Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 01.05.2023 у вказаному кримінальному провадженні залишено без змін. Постановою Верховного суду від 24.04.2024 вирок Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 01.05.2023 та ухвалу Харківського апеляційного суду від 04.09.2023 стосовно [PERSON] в частині вирішення цивільного позову скасовано та призначено новий розгляд у суді першої інстанції в порядку цивільного судочинства. Вирок суду набрав законної сили 04.09.2023. Відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, який набрав законної сили, є обов`язковим для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Зазначені обставини вчинених відповідачем протиправних дій щодо позивача встановлені вироком суду, тому відповідно до ст. 82 ЦПК України не підлягають доказуванню. Згідно ч. 1 ст. 128 Кримінального процесуального кодексу України, особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Згідно ст.ст. 10-13 ЦПК України суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлені Конституцією та законами України. Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Суд застосовує норми права інших держав у разі, коли це передбачено законом України чи міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України. Суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: 1) керує ходом судового процесу; 2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; 3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; 4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; 5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків. Стаття 89 ЦПК України встановлює, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Зобов`язання про відшкодування шкоди - це правовідношення, в силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі. Відповідно до частин 1, 2 статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Відшкодування збитків є однією із форм або заходів цивільно-правової відповідальності, яка вважається загальною або універсальною саме в силу правил статті 22 ЦК України, оскільки частиною першою визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Тобто порушення цивільного права, яке потягнуло за собою завдання особі майнових збитків, саме по собі є основною підставою для їх відшкодування (постанова Великої Палати Верховного Суду від 30 травня 2018 у справі № 750/8676/15-ц (провадження № 14-79цс18)). Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано, пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Відповідно до статті 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Стаття 1192\~ЦК України\~встановлює, якщо інше не встановлено законом, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Розмір нанесених збитків позивачу визначено згідно довідок АТ «Укртелеком» про сукупну вартість ремонтних робіт з відновлення функціонування ЛКС. Як встановлено судом, в результаті протиправних дій відповідача [PERSON] позивачу АТ «Укртелеком» спричинено матеріальну шкоду на суму 46634,50 грн. Тому суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі, з відповідача [PERSON] на користь АТ «Укртелеком» підлягає стягненню майнова шкода в розмірі 46634,50 грн. та упущена вигода в розмірі 2724,64 грн. Нормами ст. 141 ЦПК України передбачено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Як встановлено судом, позивачем при зверненні до суду з позовом не сплачено судовий збір. Тому з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір за розгляд справи судом в розмірі 1211,20 грн. На підставі викладеного і

Outcome: approved