Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-09 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області, Хмельницької обласної прокуратури, Державної казначейської служби України про відшкодування шкоди, завданої незаконними рішеннями і діями. Позовні вимоги обґрунтовує тими обставинами, що внаслідок незаконного притягнення позивача до кримінальної відповідальності органом досудового розслідування та прокуратурою йому завдана моральна шкода, яка полягає у тому, що він 37 місяців знаходився під слідством та судом. 16 травня 2023 року Кам`янець-Подільським міськрайонним судом Хмельницької області за результатами розгляду справи по обвинуваченню за ч. 1 ст. 190 КК України та ч. 3 ст. 369 КК України, [PERSON] винесено вирок, яким останнього визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 90 КК України та звільнено від покарання на підставі ч. 5 ст. 74 КК України у зв`язку з закінченням строків давності, передбачених п. 1 ч. 1 ст. 49 КК України, визнано невинуватим у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України, та виправдано на підставі п. 1 ч. 1 ст. 373 КПК України у зв`язку з недоведеністю вчинення кримінального правопорушення, в якому обвинувачується особа. При цьому, [PERSON] незаконно та безпідставно пред`явлено звинувачення у злочинах, яких він не скоював. Просить стягнути з Державного бюджету України на користь [PERSON] 501 160,00 грн. компенсації моральної шкоди. В ході розгляду справи представник позивача [PERSON] позов підтримав посилаючись на обставини, вказані в позовній заяві. Представник відповідача Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області в судове засідання не з`явився, 26 липня 2023 року подала відзив, в обґрунтування якого вказує, що Позивачем не доведено наявність шкоди та її розмір, протиправність поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок поведінки із заподіяною шкодою. Також зазначає, що Позивачем не вірно проведений обрахунок часу перебування під слідством і судом (37 місяців і 12 днів з 04 травня 2020 року по 16 травня 2023 року) адже Позивачу було оголошено підозру в скоєнні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України, 16.06.2023 року, а тому саме з цієї дати він набув статусу підозрюваного у вчиненні злочину та лише з цієї дати вважається таким, що перебував під слідством, таким чином під слідством і судом Позивач перебував з 16.06.2020 року по 16.05.2023 року, тобто саме 35 місяців, а не 37 місяців і 12 днів, у зв`язку із чим просить відмовити у задоволенні позову. Представник відповідача Хмельницької обласної прокуратури в ході судового розгляду позов не визнав. Крім того , 08 серпня 2023 року заступник керівника Хмельницької обласної прокуратури Олександр Самбір подав відзив в якому вказав, що наведений Позивачем розмір моральної шкоди нічим не підтверджений, також не вірно обрахований строк перебування під слідством, 35 місяців, а не 37 місяців і 12 днів, яка вказано Позивачем, у зв`язку із чим просить позовну заяву [PERSON] до Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області, Хмельницької обласної прокуратури, Державної казначейської служби України про відшкодування шкоди, завданої незаконними рішеннями і діями залишити без задоволення. Представник відповідача Державної казначейської служби України в судове засідання не з`явився, 01 серпня 2023 року подав відзив, в обґрунтування якого вказує, що Позивач відповідачем по справі визначив Казначейство України, проте у контексті позовної заяви та додатків до неї, Позивач жодним чином не довів та не обґрунтував, яку саме шкоду, протиправні дії чи бездіяльність Казначейство завдало останньому та у чому полягала протиправність діяння Відповідача. Казначейство України не перебувало із Позивачем у цивільно - правових відносинах, а тому не завдавали і не могли завдати останньому шкоди. Отже, позовна заява є безпідставною та необґрунтованою, оскільки Позивачем не було вказано, яке саме його право порушено Казначейством та не було вказаножодної правової підстави такого стягнення. На підставі вищевикладеного, Державна казначейська служба України просить суд відмовити [PERSON] у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. Вивчивши матеріали справи в повному об`ємі, судом встановленні наступні обставини. Судом встановлено, що 16 травня 2023 року Кам`янець-Подільським міськрайонний судом Хмельницької області за результатами розгляду кримінального провадження, внесеного 30 січня 2020 року до ЄРДР за № 12020240070000125, по обвинуваченню за ч. 1 ст. 190 КК України та ч. 3 ст. 369 КК України, [PERSON] винесено вирок. Вказаним вироком, [PERSON] визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, та звільнено від покарання на підставі ч. 5 ст. 74 КК України у зв`язку з закінченням строків давності, передбачених п. 1 ч. 1 ст. 49 КК України. [PERSON] визнано невинуватим у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України, та виправдано його на підставі п. 1 ч. 1 ст. 373 КПК України у зв`язку з недоведеністю вчинення кримінального правопорушення, в якому обвинувачується особа. Даний вирок набрав законної сили 16 червня 2023 року. 04 травня 2020 року слідчим СВ Кам`янець-Подільського ВП ГУНП в Хмельницькій області було внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 12020240070000490. Під коротким викладом обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення зазначено наступне: 04 травня 2020 року близько 10 год. 45 хв., в приміщенні Кам`янець-Подільського ВП ГУНП в Хмельницькій області, що по вул. Шевченка, 27, громадянин «Р» являючись учасником кримінального провадження № 12020240070000125, з метою закриття кримінального провадження та не притягнення останнього до кримінальної відповідальності, пропонував та обіцяє надати службовій особі «К» Кам`янець-Подільського ВП ГУНП в Хмельницькій області, яка займає відповідальне становище, неправомірну вигоду у вигляді грошових коштів в сумі 200 доларів США, в розрахунок вирішення вищевказаного питання на його користь. 05 травня 2020 року прокурор Кам`янець-Подільської місцевої прокуратури Жоган Іван Миколайович виніс постанову про проведенням контролю за вчиненням злочину у формі спеціального слідчого експерименту в межах кримінального провадження № 12020240070000490 від 04 травня 2020 року за ч. 3 ст. 369 КК України. В мотивувальній частині вказаної постанови серед іншого зазначено наступне: отже у діях [PERSON] вбачаються ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України, а саме пропозиції та обіцянки службовій особі, яка займає відповідальне становище надати неправомірну вигоду за вчинення службового особою, яка займає відповідальне становище в інтересах того хто пропонує та обіцяє надати таку вигоду дії з використанням службового становища. Після чого, 05 травня 2020 року прокурором Кам`янець-Подільської місцевої прокуратури Жоганом Іваном Миколайовичем надано доручення про проведення негласних слідчих (розшуковик) дій начальнику Кам`янець-Подільського ВП ГУНП в Хмельницькій області. Серед іншого в постанові зазначено наступне: обставини, що дають підстави підозрювати [PERSON] , у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, є рапорт слідчого СВ Кам`янець-Подільського ВП ГУНП в Хмельницькій області Крижанівського К.В. та протокол його допиту в якості свідка, 3 метою отримання доказів про злочинну діяльність [PERSON] , його викриття, запобігання вчинення злочину, фіксації факту пропозиції, обіцянки, та надання неправомірної вигоди службовій особі за вчинення останньою в інтересах того хто пропонує дії з використанням наданого йому службового становища, документування передачі предмета неправомірної вигоди, перевірки дійсних намірів [PERSON] та спостереження за його поведінкою, виникла необхідність у проведенні негласної слідчої (розшукової) дії, передбаченої ст. 271 КПК України - контроль за вчиненням злочину у формі спеціального слідчого експерименту та прокурором 05.05.2020 року прийнято рішення (постанову) про проведення вищевказаної НСРД, в період часу з 05.05.2020 по 03.06.2020 упродовж 30 діб. 06 травня 2020 року ухвалою щодо надання дозволу на здійснення заходів, які тимчасово обмежують права фізичної особи, в зв`язку з проведенням негласних слідчих (розшуковик) дій, слідчий суддя Хмельницького апеляційного суду, Вітюк І.В., дозволив аудіо-відео контроль особи [PERSON] , [INFO] , його розмов або інших звуків, рухів, дій, пов`язаних з його діяльністю або місцем перебування на території м. Кам`янець-Подільський, Хмельницької області. 16 червня 2020 року слідчим СВ Кам`янець-Подільського ВП ГУНП в Хмельницькій області Мандзюком Т.С. було здійснено повідомлення про підозру [PERSON] , [INFO] , згідно якого він підозрювався в пропозиції службовій особі, яка займає відповідальне становище, надати їй неправомірну вигоду за вчинення службовою особою, яка займає відповідальне становище, в інтересах того хто пропонує будь-якої дії з використанням наданого їй службового становища, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України. 18 червня 2020 року прокурор Кам`янець-Подільської місцевої прокуратури Жоган Іван Миколайович виніс постанову про об`єднання матеріалів досудових розслідувань. В мотивувальній частині даної постанови зазначено, що 16 червня 2020 року в межах кримінального провадження №12020240070000125 [PERSON] повідомлено про підозру у заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайстві), тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України. 16 червня 2020 року в межах кримінального провадження № 12020240070000490 [PERSON] повідомлено про підозру в пропозиції службовій особі, яка займає відповідальне становище, надати їй неправомірну вигоду, а так само наданні такої вигоди за вчинення службовою особою, яка займає відповідальне становище, в інтересах того хто пропонує будь-якої дії з використанням наданого їй службового становища, тобто у вчиненій кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України. В резолютивній частині зазначено, що матеріали кримінальних проваджень №12020240070000125 від 30 січня 2020 року за ч. 1 ст. 190 КК України та №12020240070000490 від 04 травня 2020 за ч. 3 ст. 369 КК України, об`єднати в одне провадження під № 12020240070000125. 23 червня 2020 року слідчим СВ Кам`янець-Подільського ВП ГУНП в Хмельницькій області здійснено повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри [PERSON] , [INFO] , згідно якого віє підозрюється у заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайстві), тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України та в пропозиції службовій особі, яка займає відповідальне становище, надати їй неправомірну вигоду за вчинення службовою особою, яка займає відповідальне становище, в інтересах того хто пропонує будь-якої дії з використанням наданого їй службового становища, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України. 25 червня 2020 року слідчий СВ Кам`янець-Подільського ВП ГУНП в Хмельницькій області за погодженням з прокурором Кам`янець-Подільської місцевої прокуратури ініційовано перед слідчим суддею клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, який відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у вазі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою ст. 176 цього кодексу. 01 липня 2020 року слідчий суддя Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області за результатами розгляду зазначеного вище клопотання виніс ухвалу, якою відмовив слідчому у задоволенні клопотання про орання запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному [PERSON] , [INFO] , уродженцю та жителю [ADDRESS] . 23 червня 2020 року прокурор Кам`янець-Подільської місцевої прокуратури надав повідомлення [PERSON] про проведення негласних слідчих (розшукових) дій. 17 серпня 2020 року було складено та затверджено обвинувальний акт у кримінальному провадженні відносно [PERSON] , відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 12020240070000125 від 30 січня 2020 року, який надійшов до Кам`янець-Подільського міськрайонного суду 18 серпня 2020 року. Згідно зі ст. 56 Конституції України кожен має право на відшкодування за рахунок держави органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконним! рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування. ; посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень. Відповідно до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Одним зі способів захисту цивільна прав та інтересів може бути відшкодування моральної (немайнової) шкоди. Статтею 23 ЦК України визначено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. У частині першій та другій\~статті 23 ЦК України\~передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Положеннями частини третьої\~статті 23 ЦК України\~визначено, що моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта\~статті 263 ЦПК України). Гроші виступають еквівалентом моральної шкоди. Грошові кошти, як загальний еквівалент всіх цінностей, в економічному розумінні «трансформують» шкоду в загальнодоступне вираження, а розмір відшкодування «обчислює» шкоду. Розмір визначеної компенсації повинен, хоча б наближено, бути мірою моральної шкоди та відновленого стану потерпілого. При визначенні компенсації моральної шкоди складність полягає у неможливості її обчислення за допомогою будь-якої грошової шкали чи прирівняння до іншого майнового еквіваленту. Тому грошова сума компенсації моральної шкоди є лише ймовірною, і при її визначенні враховуються характер правопорушення, глибина фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступінь вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, інші обставин, які мають істотне значення, вимоги розумності і справедливості (див. постанову Верховного Суду від 25 травня 2022\~\~року у справі № 487/6970/20 (провадження № 61-1132св22). Абзац другий частини третьої\~статті 23 ЦК України, у якому вжитий термін «інші обставини, які мають істотне значення» саме тому і не визначає повний перелік цих обставин, що вони можуть різнитися залежно від ситуації кожного потерпілого, особливості якої він доводить суду. Обсяг немайнових втрат потерпілого є відкритим, і в кожному конкретному випадку може бути доповнений обставиною, яка впливає на формування розміру грошового відшкодування цих втрат. Розмір відшкодування моральної шкоди перебуває у взаємозв`язку з фізичним болем, моральними стражданнями, іншими немайновими втратами, яких зазнала потерпіла особа, а не із виключністю переліку та кількістю обставин, які суд має врахувати (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 29 червня 2022 року в справі № 477/874/19 (провадження № 14-24цс21). Відповідно до п. 5 ст. 3 Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завдане громадянинові незаконними діями органів дізнання, досудового слідства, прокуратури і суду» від 01.12.1994 року № 266/94-ВР відшкодуванню позивачу підлягає моральна шкода у випадку, незаконного засудження, незаконного повідомлення про підозру у вчиненні кримінальною: правопорушення, незаконного перебування під домашнім арештом, незаконного проведення в ході кримінального провадження обшуку, виїмки, незаконного відсторонення від роботи (посади) ті інших процесуальних дій. що обмежують права громадян. У випадках, зазначених у частині першій ст. 5 Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів дізнання, досудового слідства, прокуратури і суду» від 01.12.1994 року № 266/94-ВР, завдана шкода відшкодовується в повному обсязі незалежно від вини посадових осіб органів дізнання, досудового слідства, прокуратури суду. Згідно зі статтями 1, 5 Закону України від 01.12.1994 року № 266/94-ВР «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів дізнання, досудового слідства, прокуратури і суду» підлягає відшкодуванню шкода, завдана громадянинові внаслідок незаконного засудження, незаконного притягнення як обвинуваченого, незаконного взяття і тримання під вартою, незаконного проведення під час розслідування чи судового розгляду справи обшуку, виїмки, незаконного накладення арешту на майно, незаконного відсторонення від роботи (посади) та інших процесуальних дій, що обмежують права громадян. У випадках, зазначених у частині першій цієї статті, завдана шкода відшкодовується в повному обсязі незалежно від вини посадових осіб органів дізнання, досудового слідства, прокуратури і суду. У постанові Верховного Суду від 19.06.2018 р. у справі № 910/23967/16 зроблено висновок, що кошти державного бюджету належать на праві власності державі. Отже, боржником у зобов`язанні зі сплати коштів державного бюджету є держава Україна як учасник цивільних відносин (ч. 2 ст. 2 ЦК України). Відповідно до ч. 1 ст. 170 ЦК України держава набуває і здійснює цивільні права та обов`язки через органи державної влади у межах їхньої компетенції, встановленої законом. З урахуванням висновку, який викладений у постанові Верховного Суду від 19.06.2018 р. у справі № 910/23967/16, відповідачем у цій справі є держава, яка бере участь у справі через відповідний орган (органи) державної влади. Державна казначейська служба України здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи. Тобто Державна казначейська служба України реалізує всі процесуальні права відповідача. З набранням законної сили вироком Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 16.05.2023 р. (справа № 676/4202/20), відповідно до ст. 56 Конституції України, ст.ст. 23, 1176, 1167 ЦК України, ст.ст. 2, 3, 4 Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів дізнання, досудового слідства, прокуратури і суду» від 01.12.1994 р. № 266/94-ВР, у позивача виникло право на відшкодування моральної шкоди, яка позивачу була завдана незаконними діями та рішеннями органу досудового розслідування та прокуратури. При визначенні розміру відшкодування моральної шкоди, межі якого визначаються у кратному співвідношенні з мінімальним розміром заробітної плати чи неоподатковуваним мінімумом доході громадян, слід виходити з розміру мінімальної заробітної плати, що був установлений на час розгляду справи, з врахуванням обставин викладених у постанові Пленуму Верховної Суду України від 02.12.2015 р. справі № 6-2203цс15. Строк розгляду справи судом касаційної інстанції не входить у період перебування особи під слідством та судом. Такий висновок міститься у постановах Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 95/692/17 (провадження № 61-7534св18) та від 23 вересня 2021 року у справі №\~\~295/13971/20 (провадження № 61-10849св21), від 19 жовтня 2022 року у справі № 947/3673/20 (провадження № 61-14285св21). При визначенні розміру моральної шкоди суд враховує, що позивач перебував під слідством і судом з 16 червня 2020 року дня повідомлення про підозру в межах кримінального провадження № 12020240070000490 в пропозиції службовій особі, яка займає відповідальне становище, надати їй неправомірну вигоду, а так само наданні такої вигоди за вчинення службовою особою, яка займає відповідальне становище, в інтересах того хто пропонує будь-якої дії з використанням наданого їй службового становища, тобто у вчиненій кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України по 16 червня 2023 року - дня набрання законної сили вироком Кам`янець - Подільського міськрайонного суду від 16 травня 2023 року, яким [PERSON] визнано невинуватим у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України, та виправдано його на підставі п. 1 ч. 1 ст. 373 КПК України у зв`язку з недоведеністю вчинення кримінального правопорушення, в якому обвинувачується особа, тобто 35 місяців. У статті 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» встановлено, що з 01 квітня 2024 року розмір мінімальної заробітної плати становить 8000 гривень. Таким чином позов підлягає частковому задоволенню , а на користь позивача підлягає стягненню моральна шкода в розмірі 280000 гривень ( 35 місяців х 8000 грн.). При визначенні розміру моральної шкоди суд враховує ступінь душевних страждань , яких зазнав позивач внаслідок кримінального переслідування, тривалість перебування позивача під слідством і судом , що розмір мінімальної заробітної плати на час розгляду справи судом 8000 гривень на місяць. Відповідно до\~статті 2 ЦК України\~учасником спірних правовідносин у справі про відшкодування шкоди за рахунок держави на підставі\~статті 1176 ЦК України є держава Україна, а тому вона має бути\~\~відповідачем.\~\~ Відповідно до пункту 4 Положення про Державну казначейську службу України, затвердженого\~указом Президента України від 13 квітня 2011 року № 460/2011, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, є Державна казначейська служба України (Казначейство України), яка, зокрема, здійснює безспірне списання коштів державного бюджету та місцевих бюджетів на підставі рішення суду. Кошти державного бюджету належать на праві власності державі. Отже боржником у зобов`язанні зі сплати коштів державного бюджету є держава Україна як учасник цивільних відносин (частина друга\~статті 2 ЦК України). Відповідно до частини першої\~статті 170 ЦК України\~держава набуває і здійснює права та обов`язки через органи державної влади у межах їхньої компетенції, встановленої законом. Таким чином, відповідачем у справі є держава, яка бере участь у справі через відповідний орган державної влади. У таких справах резолютивні частини судових рішень не повинні містити відомостей про суб`єкта його виконання, номери та види рахунків, з яких буде здійснено безспірне списання коштів (висновок Великої Палати Верховного Суду у постанові від 19 червня 2018 року в справі № 910/23967/16). На підставі викладеного,

Outcome: partial