Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-16 00:00:00

Процедура (рух справи): У вересні 2024 року начальник Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих прогарам Костінюк Д., звернувся з позовом до [PERSON] про стягнення на користь держави в особі Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих прогарам шкоди, заподіяної незаконним виловом водних біоресурсів в розмірі 15 810 грн. Відповідно до ч.4 та ч.6 ст.19, ч.ч. 1-4 ст.274 ЦПК України ухвалою суду від 02 жовтня 2024 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та постановлено проводити розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Представник позивача надав суду письмову заяву про розгляд справи за його відсутності, заявлені позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити. Відповідач в судове засідання не прибув. Відповідно до вимог частини першої статті 280 ЦПК України, суд ухвалив про проведення заочного розгляду справи на підставі доказів, які є у справі. Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу судом в силу ч. 2 ст.247 ЦПК України не здійснюється. Позиція позивача, Управління Державного агентства меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Кіровоградській області : Позовні вимоги\~позивач мотивує\~тим,\~що 09\~квітня 2024\~року близько\~23\~год.\~30\~хв.\~громадянин [PERSON] ,\~перебуваючи на\~березі Кременчуцького\~водосховища,\~в районі\~Андрусівської затоки,\~с.\~Велика Андрусівка\~Олександрійського району\~Кіровоградської області,\~в період\~весняно-літньої\~заборони,\~здійснював незаконний\~вилов риби,\~з берега,\~сіткою лісковою\~(довжина\~8м,\~висота 1,5м,\~вічко 35х35\~мм).\~Виловив рибу\~(Карась\~сріблястий -\~2екз.,\~Окунь -\~4\~екз.),\~чим порушив\~норми ст.\~63\~Закону України\~"Про\~тваринний світ"\~та розділ\~IV\~п.1.8,\~2.1\~Правил любительського\~та спортивного\~рибальства та\~завдав збитків\~рибним запасам\~України. Внаслідок незаконних дій [PERSON] заподіяв державі матеріальну шкоду у розмірі 15 810 грн. Постановою Світловодського міськрайонного суду від 06 червня 2024 року [PERSON] визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП, проте питання про відшкодування завданої правопорушенням шкоди не вирішено. В обґрунтування своїх позовних вимог позивач надав суду такі докази: - копію протоколу про адміністративне правопорушення; - розрахунок завданої порушенням матеріальної шкоди на загальну суму 15 810 грн.; - копію постанови Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області від 06 червня 2024 року про визнання винуватим за ч.4 ст.85 КУпАП [PERSON] ; - копія сповіщення про необхідність сплати збитків. Представник позивача подав до суду письмову заяву про розгляд справи за його відсутності, заявлені позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити. Позиція відповідача, [PERSON] : Відповідач про дату, час та місце судового засідання повідомлявся за місцем проживання та шляхом оприлюднення оголошення про виклик на офіційному веб-порталі судової влади України, проте, в судове засідання повторно не з`явився, причини своєї неявки суду не повідомив, відзив до суду не надав, заяв про розгляд справи за його відсутності до суду не надходило. Отже, про можливі заперечення проти позовних вимог відповідач суд не повідомив. Розглянувши справу в порядку спрощеного позовного провадження, дослідивши матеріали справи та зміст заяви позивача по суті справи, оцінивши у єдності та в сукупності надані позивачем докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, проаналізувавши норми права, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку, що позовні вимоги доведені належними та допустимими доказами, тому позов Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих прогарам слід задовольнити, з таких підстав. Встановлені судом обставини справи: 09 квітня 2024 року близько 23 год. 30 хв. громадянин [PERSON] , перебуваючи на березі Кременчуцького водосховища, в районі Андрусівської затоки, с. Велика Андрусівка Олександрійського району Кіровоградської області, в період весняно-літньої заборони, здійснював незаконний вилов риби, з берега, сіткою лісковою (довжина 8м, висота 1,5м, вічко 35х35 мм). Виловив рибу (Карась сріблястий - 2екз., Окунь - 4 екз.), чим порушив норми ст. 63 Закону України "Про тваринний світ" та розділ IV п.1.8, 2.1 Правил любительського та спортивного рибальства та завдав збитків рибним запасам України. Постановою Світловодського міськрайонного суду від 06 червня 2024 року [PERSON] визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу з конфіскацією знарядь вчинення правопорушення. Розмір матеріальної шкоди, заподіяної державі внаслідок незаконних дій [PERSON] розраховано у відповідності до такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України, іноземними громадянами та особами без громадянства цінних видів риб, водних безхребетних і водних рослин у рибогосподарських водних об`єктах, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 № 1209 ( зі змінами, внесеними постановою Кабінету Міністрів України від 06.10.2021 року № 1039). 01.08.2024 року Управлінням Державного агентства меліорації та проводольчих програм у Кіровоградській області було направлено на адресу [PERSON] сповіщення щодо необхідності відшкодування заподіяних державі збитків в сумі 15 810 грн. У вересні 2024 року представник Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих прогарам звернувся з позовом до [PERSON] про стягнення на користь держави в особі Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих прогарам шкоди, заподіяної незаконним виловом водних біоресурсів в розмірі 15 810 грн. Вказані обставини справи підтверджуються належними та допустимими доказами, та не оспорюються. Оцінка суду (джерела права): Так, відповідно до Положення про Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм в Кіровоградській області, затвердженого наказом Державного агентства рибного господарства України 15 лютого 2024 року року № 77, Кіровоградський рибоохоронний патруль є територіальним органом Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм України (Держрибагентства), діє у складі Держрибагентства як відокремлений структурний підрозділ і йому підпорядковується. Основним завданням Кіровоградського рибоохоронного патруля є реалізація повноважень Держрибагентства у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства, меліорації земель та експлуатації державних водогосподарських об`єктів комплексного призначення, міжгосподарських зрошувальних і осушувальних систем в районі діяльності. Згідно пункту 19 вищезазначеного Положення, Кіровоградський рибоохоронний патруль має самостійний баланс, відповідні рахунки в органах Казначейства, печатку із зображенням Державного Герба України і своїм найменуванням. Пунктом 7.4 Положення передбачено, що Кіровоградський рибоохоронний патруль має право подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Відповідно до статті 13 Конституції України та статті 5 Закону України «Про тваринний світ», об`єкти тваринного світу, які перебувають у стані природної волі і знаходяться в межах території України, її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони, є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника об`єктів тваринного світу, які є природним ресурсом загальнодержавного значення, здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених Конституцією України. Відповідно до статті 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають повноваження визначати розмір збитків, завданих рибному господарству за затвердженими таксами і методиками Згідно із статтею 10 Закону України «Про тваринний світ», громадяни зобов`язані використовувати об`єкти тваринного світу відповідно до Закону, відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення ними вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Статтею 27 Закону України «Про тваринний світ» передбачено, що у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. Відповідач, в результаті незаконного зайняття рибним добувним промислом порушив вимоги п. 1.1. Правил любительського та спортивного рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.09.2022 №700, ст. 52-1 Закону України «Про тваринний світ». Головним державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів Кіровоградського рибоохоронного патруля Кисельовим М. М. 09.04.2024 року було складено протокол про адміністративне правопорушення № 002305 Відповідно до статті 40 КУпАП, якщо в результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то адміністративна комісія, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди, якщо її сума не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів громадян, а суддя районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду - незалежно від розміру шкоди, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті. В інших випадках питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства. Положеннями статті 22 ЦК України закріплено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Збитки відшкодовуються у повному обсязі. Відповідно до статті 1166 ЦКУ, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до статті 63 Закону України «Про тваринний світ» та статті 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони навколишнього природного середовища в порядку та розмірах, встановлених законодавством. Згідно із статтею 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відповідно до пункту 6.3 Правил любительського і спортивного рибальства (затверджених наказом Держкомрибгоспу України № 19 від 15.02.1999 року), застосування заходів адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних осіб від відшкодування в повному обсязі збитків, заподіяних рибному господарству, внаслідок порушення Правил рибальства Відповідно до ст. 58 Конституції України «Закони та інші нормативно- правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи. Ніхто не може відповідати за діяння, які на час їх вчинення не визнавалися законом як правопорушення». Кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки відповідно до статті 66 Конституції України. У даному випадку охоронювані законом інтереси держави підлягають захисту шляхом відшкодування збитків. Відповідно до ст. ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Доказуванню підлягають обставини, які обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Висновок суду: Суд вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими та доведеними, а тому враховуючи, що вина [PERSON] у заподіянні шкоди державі внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів в розмірі 15 810 гривень є доведеною судовим рішенням, з врахуванням встановлених обставин та досліджених доказів, суд визнає позов обґрунтованим та приходить до висновку, що позовні вимоги щодо стягнення з [PERSON] майнової шкоди підлягають задоволенню. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, з відповідача належить стягнути судовий збір на користь позивача. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved