Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-18 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом, в якому після уточнення позовних вимог просив суд визнати свідоцтво про право на спадщину на частину домоволодіння, яке знаходиться за адресою: [ADDRESS] , виданого [PERSON] після смерті [PERSON] недійсним, скасувати державну реєстрацію речового права на нерухоме майно у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, зареєстрованого (внесеного) на підставі цього свідоцтва. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що домоволодіння за адресою: [ADDRESS] , належало в цілому на праві власності його бабі [PERSON] та прабабі [PERSON] . [PERSON] до дня своєї смерті проживала за вказаною адресою зі своєю дочкою [PERSON] . Оскільки [PERSON] заповіту не складала, її спадкоємцями були її діти: [PERSON] (баба позивача) та [PERSON] (відповідач у справі). Відповідач не звертався до нотаріуса у встановлений законом термін з заявою про прийняття спадщини.У зв`язку з тим, що донька померлої [PERSON] на час відкриття спадщини постійно мешкала разом зі своєю матір`ю, в силу вимог ст. 1268 ЦК України вважається такою, що прийняла спадщину, однак за життя це право не оформила.На випадок своєї смерті [PERSON] склала заповіт, відповідно якого все своє мано заповіла своєму онукові [PERSON] (позивачу у справі).Зазначає, що відповідач після смерті своєї матері - [PERSON] у встановленому законом порядку спадщину не прийняв, тау подальшому звертався до суду для призначення йому додаткового строку для прийняття спадщини. Рішенням Галицького районного суду Івано-Франківської області заяву задоволено та надано додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, проте постановою Івано-Франківського апеляційного суду від 03.02.2022 року скасовано рішення суду першої інстанції. У зв`язку з чим позивач вважає, що свідоцтво про право на спадщину видане особі, яка не мала права на спадкування. Просить суд визнати свідоцтво про право на спадщину на частину вищезазначеного домоволодіння, виданого [PERSON] після смерті [PERSON] недійсним, скасувати державну реєстрацію речового права на нерухоме майно у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, зареєстрованого (внесеного) на підставі цього свідоцтва. Ухвалою суду від 12.12.2023 року відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою суду від 23.01.2024 року за клопотанням сторони позивача у приватного нотаріуса Івано-Франківського районного нотаріального округу Засєдко Н. І. витребувано копію спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] .. Ухвалою суду від 19.03.2024 року за клопотанням сторони позивача від Івано-Франківського обласного державного нотаріального архіву витребувано копію спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] .. Ухвалою суду від 22.03.2024 року за клопотанням сторони позивача вжито заходи забезпечення позову: накладено арешт у вигляді заборони відчуження частини домоволодіння, що знаходиться за адресою [ADDRESS] , зареєстрованого на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом за [PERSON] . Відзив на позовну заяву та пояснення від третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, до суду не надходили. Ухвалою суду від 01.07.2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду з викликом учасників провадження. У судове засідання 19.12.2024 року сторони, їхні представники та третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору,не з`явились. Від представника позивача адвоката Задної Р. Є. надійшла заява, в якій сторона позивача позовні вимоги підтримала, не заперечувала щодо винесення заочного рішення. Від третьої особи, які не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, надійшла заява про розгляд справи без її участі. Відповідно до ч.1 ст. 44 ЦПК України -\~учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається. Суд враховує, що судові засідання неодноразово відкладались з причин подання стороною відповідача заяв про відкладення розгляду справи. Зокрема, в судове засідання, призначене на 19.12.2024 року, відповідач та його представник не з`явились. Від представника відповідача надійшла до суду письмова заява про відкладення розгляду справи через стан здоров`я відповідача та на підтвердження заяви надано довідку КНП «Галицька лікарня». Відповідно до наданої довідки [PERSON] знаходиться на стаціонарному лікуванні з 07.11.2024 по час надання довідки, в терапевтичному відділенні КНП «Галицька лікарня». Довідка датована 15.11.2024 року. Враховуючи, що судове засідання призначено на 19.12.2024, а довідка на обґрунтування причин неможливості явки відповідача в судове засідання містить інформацію станом на 15.11.2024 (строк більше місяця, тобто неактуальна інформація станом на час розгляду справи), суд не може оцінювати її як належний доказ поважності причин неявки до суду. Крім того, інтереси відповідача представляє представник, який також до суду не з`явився, підтвердження причин поважності неявки до суду не надав. Судом було вжито всіх заходів щодо дотримання прав відповідача на участь у судових засіданнях, що виразилося в неодноразовому відкладенні судових засідань та наданні часу для підготовки та явки до суду. Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.97 року N 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною. Прецедентна практика ЄСПЛ щодо застосування статті 6\~Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення Європейського суду з прав людини у справах "Осман проти Сполученого Королівства" від 28.10.98 та "Креузпроти Польщі" від 19.06.2001). Суд враховує, що в разі неможливості явки в судове засідання сторона не позбавлена права надаватидокази чи пояснення. Згідно зі\~ст.174 ЦПК України, при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Тобто у відповідача було достатньо часу для викладення своєї позиції у відповідній заві по суті справи. Ураховуючи неодноразові відкладення судових засідань за клопотанням сторони відповідача, враховуючи передбачену законом можливість учасників брати участь в судовому процесі та реалізовувати свої права через представників, а також

Outcome: approved