Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-16 00:00:00

22 березня 2023 року [PERSON] звернулась до суду з позовом до [PERSON] та [PERSON] про виключення відомостей про померлу особу [PERSON] як батька з актових записів про народження [PERSON] та [PERSON] , мотивуючи це тим, що [INFO] помер рідний брат позивачки [PERSON] , а 03 червня 2022 року під час звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини [PERSON] довідалася про наявність у померлого дітей. 11 січня 2024 року до суду від представника позивачки надійшла письмова заява про збільшення розміру позовних вимог, яка була прийнята до розгляду ухвалою Ізяславського районного суду Хмельницької області від 08 квітня 2024 року. Позивачка просила визнати недійсним в актовому записі про народження № 2 від 07 червня 2005 року, вчиненому виконавчим комітетом Тишевицької сільської ради Ізяславського району Хмельницької області запису про [PERSON] як батька дитини - [PERSON] , котрий народився [INFO] ; визнати недійсним в актовому записі про народження № 5 від 27 червня 2003 року, вчиненому виконавчим комітетом Тишевицької сільської ради Ізяславського району Хмельницької області запису про [PERSON] як батька дитини - [PERSON] , котра народилася [INFO] ; виключити відомості про померлу особу [PERSON] з актового запису про народження № 2 від 07 червня 2005 року, вчиненому виконавчим комітетом Тишевицької сільської ради Ізяславського району Хмельницької області, [PERSON] , котрий народився [INFO] ; виключити відомості про померлу особу [PERSON] з актового запису про народження № 5 від 27 червня 2003 року, вчиненому виконавчим комітетом Тишевицької сільської ради Ізяславського району Хмельницької області, [PERSON] , котра народилася [INFO] . Свої вимоги [PERSON] мотивувала тим, що на момент народження відповідачів їх матір [PERSON] перебувала у шлюбі з [PERSON] , зареєстрованому 21 лютого 1998 року, який був припинений 12 січня 2006 року. Позивачка вказує, що відповідно до вимог ч. 1 ст. 122 СК України дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Відповідно до вимог ст. 129 СК України особа, яка вважає себе батьком дитини, народженої жінкою, яка в момент зачаття або народження дитини перебувала у шлюбі з іншим чоловіком, має право пред`явити до її чоловіка, якщо він записаний батьком дитини, позов про визнання свого батьківства. [PERSON] вважає, що оскільки на момент народження [PERSON] та [PERSON] їх матір перебувала у зареєстрованому шлюбі з [PERSON] , а [PERSON] з позовною заявою про визнання свого батьківства до суду не звертався, сама [PERSON] в обґрунтування своєї заяви про винесення обмежувального припису зазначала, що [PERSON] не визнавав свого батьківства щодо відповідачів, все це свідчить незаконність внесення в актові записи про народження відповідачів записів про [PERSON] як їх батька. Позивачка [PERSON] у судове засідання не з`явилась. Представник позивачки адвокат Глазунова Л. М. у судовому засіданні заявлені вимоги підтримала та просила задовольнити. Відповідачка [PERSON] у судове засідання на неодноразові виклики не з`явилася, подала відзив на первісну позовну заяву, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялась у встановленому законом порядку шляхом направлення судових повісток за зареєстрованим місцем проживання. Відповідач [PERSON] у судове засідання на неодноразові виклики не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся у встановленому законом порядку шляхом направлення судових повісток за зареєстрованим місцем проживання. Відповідно до інформації Білівського старостинського округу № 47/12.1-06 від 29 березня 2023 року місце проживання [PERSON] та [PERSON] зареєстроване в [ADDRESS] . Відповідно до змісту ч. 7 ст. 128, п. 1 ч. 8 ст. 128 ЦПК України у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Днем вручення судової повістки є, зокрема, день вручення судової повістки під розписку або день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Згідно ч. 3 ст. 130 ЦПК України якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, які проживають разом з нею. У такому випадку особа, якій адресовано повістку, вважається належним чином повідомленою про час, дату і місце судового засідання, вчинення іншої процесуальної дії. Судові повістки направлялись відповідачам за їх зареєстрованим місцем проживання, однак повернулися без вручення з довідками Укрпошти про неможливість вручення через відсутність адресатів за вказаною адресою. Встановивши позицію сторін, дослідивши матеріали справи суд приходить до наступних висновків. 22 березня 2023 року до Ізяславського районного суду Хмельницької області надійшла цивільна справа за позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] про виключення відомостей про померлу особу як батька з актових записів про народження. Ухвалою Ізяславського районного суду Хмельницької області від 29 березня 2023 року позовна заява прийнята до розгляду, відкрите провадження у справі, справа розглядається за правилами загального позовного провадження. 11 січня 2024 року до суду від представника позивачки надійшла письмова заява про збільшення розміру позовних вимог. 22 березня 2024 року до суду від представника позивачки надійшло клопотання про залучення до участі в справі в якості співвідповідачів Ізяславську міську раду Шепетівського району Хмельницької області та виконавчий комітет Ізяславської міської ради Шепетівського району Хмельницької області як правонаступників Тишевицької сільської ради, яка увійшла до Ізяславської міської громади, представницьким органом котрої являється Ізяславська міська рада та виконавчий комітет Ізяславської міської ради. Ухвалою Ізяславського районного суду Хмельницької області від 08 квітня 2024 року прийнята до розгляду заява [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] про збільшення розміру позовних вимог, яка подана до Ізяславського районного суду Хмельницької області 11 січня 2024 року, до участі у справі залучена в якості співвідповідача Ізяславська міська рада Шепетівського району Хмельницької області. 19 червня 2024 року закрите підготовче провадження. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно ч. 1 ст. 5 ЦПК України з дійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. [PERSON] народилася [INFO] в с. Зубарі Ізяславського району Хмельницької області, що підтверджується записом акту про народження № 6 від 27 червня 2003 року, складеним виконавчим комітетом Тишевицької сільської ради Ізяславського району Хмельницької області, копія якого надана суду. Батьками дитини зазначені [PERSON] та [PERSON] . Суд зауважує, що на момент народження [PERSON] діяли норми Кодексу України про шлюб та сім`ю. [PERSON] народився [INFO] в с. Зубарі Ізяславського району Хмельницької області, що підтверджується актовим записом про народження № 2 від 07 червня 2005 року, складеним виконавчим комітетом Тишевицької сільської ради Ізяславського району Хмельницької області, копія якого надана суду. Батьками дитини зазначені [PERSON] та [PERSON] . Відповідно до статті 51 Конституції України сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. Згідно статті 5 Сімейного кодексу України (далі - СК України) держава охороняє сім`ю, дитинство, материнство, батьківство, створює умови для зміцнення сім`ї. Держава створює людині умови для материнства та батьківства, забезпечує охорону прав матері та батька, матеріально і морально заохочує і підтримує материнство та батьківство. Держава забезпечує пріоритет сімейного виховання дитини. Статтею 121 СК України встановлено, що права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 цього Кодексу. За змістом положень статті 122 СК України, дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини. У відзиві на первісний позов відповідачка [PERSON] зазначила, що проти позовних вимог заперечує, просила допитати в ході судового розгляду ряд осіб в якості свідків. Разом з тим, сама [PERSON] жодного разу в судове засідання не з`явилась, всі заходи суду по виклику зазначених у відзиві осіб для допиту в якості свідків виявились безрезультатними, викликані особи в судові засідання не з`явились. У відповідності з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Як зазначено у ч. ч. 1, 2, 3, 4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. За ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Докази характеризуються належністю, допустимістю, достовірністю і достатністю. 29 квітня 2021 року [PERSON] та [PERSON] звернулись до Ізяславського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) зі спільною заявою про визнання батьківства відповідно до вимог ст. 126 СК України щодо [PERSON] , який народився [INFO] у [PERSON] , що стало підставою для внесення змін до актового запису про народження та повторної видачі свідоцтва про народження Ізяславським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький). 29 квітня 2021 року [PERSON] та [PERSON] звернулись до Ізяславського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) зі спільною заявою про визнання батьківства відповідно до вимог ст. 126 СК України щодо [PERSON] , яка народилася [INFO] у [PERSON] , що стало підставою для внесення змін до актового запису про народження та повторної видачі свідоцтва про народження Ізяславським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький). Засади шлюбу, особисті немайнові та майнові права і обов`язки подружжя, підстави виникнення, зміст особистих немайнових і майнових прав та обов`язків батьків і дітей, усиновлювачів та усиновлених, інших членів сім`ї та родичів визначає Сімейний кодекс України (частина 1 статті 1 цього Кодексу). Відповідно до ч.1 ст. 126 СК України походження дитини від батька визначається за заявою жінки та чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою. Така заява може бути подана як до, так і після народження дитини до органу державної реєстрації актів цивільного стану. За вимогами ч. 1 ст. 1 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» цей закон регулює відносини, пов`язані з проведенням державної реєстрації актів цивільного стану, внесенням до актових записів цивільного стану змін, їх поновленням та припиненням їхньої дії, визначає засади діяльності органів державної реєстрації актів цивільного стану. Правила внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджені Наказом Міністерства юстиції України від 12 січня 2011 року № 96/5, зареєстровані в Міністерстві юстиції України 14 січня 2011 року за № 55/18793. Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 2 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» актами цивільного стану є події та дії, які нерозривно пов`язані з фізичною особою і започатковують, змінюють, доповнюють або припиняють її можливість бути суб`єктом цивільних прав та обов`язків. Державній реєстрації відповідно до цього Закону підлягають народження фізичної особи та її походження, шлюб, розірвання шлюбу у випадках, передбачених законом, зміна імені, смерть. Відповідно до вимог ч. ч. 1, 3, 4, 6 ст. 22 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» внесення змін до актового запису цивільного стану проводиться відповідним органом державної реєстрації актів цивільного стану за наявності достатніх підстав. За наслідками перевірки зібраних документів орган державної реєстрації актів цивільного стану складає обґрунтований висновок про внесення змін до актового запису цивільного стану або про відмову в цьому. Заява про внесення змін до актового запису цивільного стану подається до відповідного органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем проживання заявника, а у випадках, передбачених законодавством, - за місцем зберігання актового запису цивільного стану. Зміни до актового запису цивільного стану вносяться відділом державної реєстрації актів цивільного стану за місцем зберігання відповідного актового запису. Після внесення змін до актового запису цивільного стану заявнику повторно видається свідоцтво про державну реєстрацію акта цивільного стану. При виборі і застосуванні норм права до спірних правовідносин суд також враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (ч. 4 ст. 263 ЦПК України). Передумовою звернення до суду у справах про виключення запису про батьківство є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. Для з`ясування факту батьківства необхідним є застосування спеціальних знань, зокрема призначення судово-біологічної (судово-генетичної) експертизи. У разі доведення за допомогою застосування спеціальних знань відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження, в іншому випадку відмовляє в задоволенні позову. Аналогічна правова позиція міститься в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 06 квітня 2021 року справа № 676/1200/20 (провадження № 61-588св21). Посилання представника позивачки на доводи [PERSON] у справі № 675/1888/20 про видачу обмежувального припису про те, що [PERSON] не визнає батьківство щодо її дітей, не підтверджує та не спростовує кровного споріднення між дітьми та батьком. Положення статті 22 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» не наділяють спадкоємців правом вимагати внесення змін до актових записів інших осіб, ніж цей спадкоємець чи померлий спадкодавець. Аналогічна позиція міститься в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 19 вересня 2022 року справа №460/1755/19 (адміністративне провадження № К/9901/3865/21). Зважаючи на викладене, суд приходить до висновку, що позов [PERSON] задоволенню не підлягає.

Outcome: dismissed