Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-18 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування шкоди в порядку суброгації, мотивуючи свій позов тим, що ними було укладено договір добровільного комплексного страхування майна та відповідальності №FO-942656 предметом якого є квартира [ADDRESS] . Так, 22.08.2021 року із застрахованим майном відбулась страхова подія, а саме сталося залиття водою із вище розташованої квартири. Про дану подію 22.08.2021 року, комісією ТО ВБС Московського району м. Харкова, складено акт про затоплення квартири, з якого встановлено, що залиття відбулося з вище розташованої квартири [ADDRESS] . В зв`язку з цим, власник пошкодженого застрахованного майна звернувся до АТ «СГ «ТАС» із заявою про настання події з застрахованим майном. На виконання умов договору було здійснено огляд пошкодженого майна. Отримано звіт про визначення розміру матеріального збитку та виплачено 10587,45 грн. Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 15.08.2024 року відкрито спрощене позовне провадження у справі з повідомленням (викликом) сторін з роз`ясненням процесуальних прав учасників справи, зокрема, щодо надання у визначені строки відповідачем відзиву на позов, а позивачем письмової відповіді на такий відзив. Представник позивача надав до суду заяву про розгляд справи без участі представника позивача, позовні вимоги підтримав у повному обсязі, проти заочного розгляду справи не заперечував. Відповідач у судове засідання повторно не з`явилась, про дату, час і місце слухання справи була повідомлена своєчасно і належним чином в порядку ст.128 ЦПК України, шляхом направлення судових повісток за зареєстрованим місцем проживання. Будь-яких заяв та клопотань від відповідача не надходило. Враховуючи, що у судове засідання не з`явились усі учасники справи, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. У зв`язку з повторною неявкою у судове засідання належним чином повідомлених про дату, час та місце судового засідання відповідачів, які не повідомили про причини неявки та не подали відзив, відповідно до статті 280ЦПК України суд за згодою позивача вважає за можливе проводити заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення. Судом встановлено наступні фактичні обставини справи, яким відповідають правовідносини, врегульовані нормами ЦК України. Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Правилами ст. 12 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 5 ст. 81 ЦПК України докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. З матеріалів справи вбачається, що 24.03.2021 року між ПрАТ «Страхова група «ТАС» та [PERSON] було укладено договір добровільного комплексного страхування майна та відповідальності, предметом якого є квартира за адресою: [ADDRESS] . Страховим випадком за цим договором є: пошкодження та/або знищення застрахованого майна внаслідок наступних страхових ризиків: пожежі, вибуху, удару блискавки, падіння пілотованих літаючих апаратів, атмосферних стихійних явищ, паводку, землетрусу, тиску снігового (льодового) шару, дії води, протиправнх дій третіх осіб та наїзду наземних транспортних засобів (п. 5.1.1. договору). Отже, житло за умовами договору було застраховано на 500000,00 грн., франшиза становить 500,00 грн. Як вбачається з акту від 22.08.2021 року, складеного комісією в складі начальника дільниці Московського району Евдошенка А.В., майстра ТО ВБС Московського району Горбачевського М.О., слюсаря сантехніка ТО ВБС Московського району [PERSON] 22 серпня 2021 року власниця квартири [ADDRESS] , [PERSON] виявила затоплення зазначеної квартири внаслідок витікання води з квартири, що проживає поверхом вище (квартира [ADDRESS] ). Затоплення квартири відбулося через старі труби водопровідної системи, за якими, сусідка похилого віку не стежила. Судом встановлено, що власником квартири [ADDRESS] є [PERSON] , дата прийняття рішення про державну реєстрацію 11.01.2007. Отже, в зв`язку з настанням страхового випадку [PERSON] 23.08.2021 року звернулась до страхової компанії із заявою про настання події з застрахованим майном. В результаті чого 23.08.2021 року складено звіт про результати огляду майна та страховий акт №00961/20/521 від 06.10.2021, згідно з яким розмір матеріального збитку завданий об`єкту оцінки, що розташований за адресою: [ADDRESS] , становить 10587,47 грн. Згідно зі ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способи захисту визначені в ст. 16 ЦК України. Одним із способів захисту є відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди (п. 8 ч. 2 ст. 16 ЦК України). Згідно з ч. 1ст. 6 Закону України «Про страхування», добровільне страхування - це страхування, яке здійснюється на основі договору між страхувальником і страховиком. Загальні умови і порядок здійснення добровільного страхування визначаються правилами страхування, що встановлюються страховиком самостійно відповідно до вимог цього Закону. Конкретні умови страхування визначаються при укладенні договору страхування відповідно до законодавства. Статтею 8 Закону України «Про страхування» визначено поняття страхового ризику та страхового випадку. Страховий ризик - певна подія, на випадок якої проводиться страхування і яка має ознаки ймовірності та випадковості настання. Страховий випадок - подія, передбачена договором страхування або законодавством, яка відбулася і з настанням якої виникає обов`язок страховика здійснити виплату страхової суми (страхового відшкодування) страхувальнику, застрахованій або іншій третій особі. Відповідно до ст. 993 ЦК України до страховика, який здійснив страхову виплату (відшкодування) за договором страхування майна, у межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхову виплату (відшкодування), має до особи, відповідальної за завдані збитки. Аналогічна норма міститься і в ст. 27 вказаного вище Закону (Суброгація). Згідно з ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до вимог ст. 1191 ЦК України, особа, яка відшкодувала шкоду завдану іншою особою, має право зворотної вимоги (регресу) до винної особи у розмірі виплаченого відшкодування, якщо інший розмір не встановлений законом. Як роз`яснено у п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду від 27 березня 1992 року №6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення, а саме: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Статтею 1192 ЦК України визначено, що якщо інше не встановлено законом, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Відповідно до вимог ст. 151 ЖК України, громадяни, які мають у приватній власності будинок (квартиру), зобов`язані забезпечити його схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку прибудинкову територію. Згідно з ст. 317 ЦК України, власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна. Положеннями ст. 319 ЦК України передбачено, що власник володіє, користується розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватись моральних засад суспільства. Власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян. Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 322 ЦК України). Зі змісту ст.ст. 317, 319, 322 ЦК України слідує, що власність зобов`язує та власник несе відповідальність за майно, що йому належить. Проаналізувавши матеріали\~справи,\~судом встановлено,\~що [PERSON] \~є власником\~квартири [ADDRESS] ,\~розташованої поверхом\~вище квартири\~ [ADDRESS] та\~саме з\~вини відповідача\~було затоплено\~кватиру [ADDRESS] . Враховуючи вищевикладене, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд доходить висновку про задоволення позовних вимог у повному обсязі, а тому з відповідача на користь позивача підлягають стягненню 10587,45 грн. матеріальної шкоди в порядку суброгації. Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача слід стягнути судовий збір в розмірі 3028,00 грн. На підставі викладеного та

Outcome: approved