Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-09 00:00:00

У вересні 2024 року ТОВ «Цикл Фінанс» звернулося до суду із позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором. В обґрунтування позовних вимог зазначено, що 24.09.2018 року між АТ «Банк Кредит Дніпро» та [PERSON] був укладений Кредитний договір № 22036000086653 за умовами якого остання отримала кредит у сумі 23\~600,00 гривень із зобов`язанням повернути кредитні кошти та сплатити відсотки за користування ними у порядку та розмірах визначених умовами договору. 15.12.2021 року між АТ «Банк Кредит Дніпро» і ТОВ «Цикл Фінанс» був укладений договір факторингу № 15/12/2021 відповідно до якого ТОВ «Цикл Фінанс» набуло право вимоги до [PERSON] за кредитним договором № 22036000086653. Станом на день подання позову заборгованість [PERSON] за кредитним договором № 22036000086653 становить 38\~685,91 гривень і складається із: боргу по тілу кредиту - 21\~581,76 гривень, боргу по відсотках 10\~614,15 гривень та боргу по комісії 6490,00 гривень. Крім того, у зв`язку із простроченням виконання грошового зобов`язання, відповідно до положень ст.625 ЦК України, [PERSON] зобов`язана повернути борг з урахуванням 3% річних та індексу інфляції за весь час прострочення. Сума 3% річних за період прострочення виконання грошового зобов`язання з 15.12.2021 року по 23.02.2022 рік становить 124,17 гривень, а інфляційні нарахування - 763,63 гривень. На підставі викладеного ТОВ «Цикл Фінанс» просив стягнути з відповідача на свою користь заборгованість за кредитним договором № 22036000086653 у сумі 39\~573,71 гривень, яка складається із: 21\~581,76 гривень суми боргу по тілу кредиту; 10\~614,15 гривень суми боргу по відсотках; 6490,00 гривень заборгованість по комісії; 763,63 гривень інфляційні нарахування та 124,17 гривень 3% річних за період прострочення виконання грошового зобов`язання за період з 15.12.2021 року по 23.02.2022 рік; а також понесені судові витрати у вигляді сплати судового збору у сумі 2422,40 гривень та 7570,00 гривень понесених витрат на професійну правничу допомогу. В судове засідання представник позивача не з`явився. Про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Просив справу розглянути за його відсутності, про що зазначив у самому позові. Відповідач в судове засідання не з`явилася. Про час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином. Причини своєї неявки суд не повідомила. Відзив на позов не подала. За таких обставин суд вважає за можливе справу розглядати по суті за відсутності сторін, на підставі наявних у справі доказах з ухваленням заочного рішення. Відповідно до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з відсутністю сторін, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Судом встановлені наступні обставини та відповідні ним правовідносини. 24.09.2018 року між АТ «Банк Кредит Дніпро» і [PERSON] укладено кредитний договір № 22036000086653 за умовами якого банк зобов`язався надати позичальнику грошові кошти у кредит, а та повернути кредитні кошти та сплатити відсотки за їх користування у порядку та умовах визначених договором. Згідно пунктів 1.2, 1.3 та 1.4 Договору сума кредиту становить 23\~600,00 гривень; строк кредитування 12 місяців з кінцевою датою повернення кредиту 24.09.2019 року; щомісячна комісія за обслуговування кредиту становить 2,5% від суми кредиту, процентна ставка 0,001% на строкову заборгованість та 56,0% - на прострочену заборгованість. Погашення кредиту, сплата відсотків за його користування та комісії визначена згідно Графіка платежів, який викладений у розділі 4 Договору та здійснюється щомісячними платежами. Згідно графіка платежів (розділ 4 Договору) погашення кредиту, сплата відсотків та комісії здійснюється щомісячно ануїтетними платежами у сумі 2\~556,68 гривень починаючи з 24.10.2018 року. Факт перерахування АТ «Банк Кредит Дніпро» 23600,00 гривень на рахунок [PERSON] підтверджується представленою випискою по особовому рахунку відповідача, відкритому в АТ «Банк Кредит Дніпро». 15.12.2021 року між АТ «Банк Кредит Дніпро» і ТОВ «Цикл Фінанс» був укладений договір факторингу №15/12/21 за умовами якого ТОВ «Цикл Фінанс» набуло право вимоги за рядом кредитних договорів. Згідно витягу з реєстру боржників до Договору факторингу №15/12/21 від 15 грудня 2021 року ТОВ «Цикл Фінанс» набуло право вимоги до [PERSON] за кредитним договором № 22036000086653 у загальній сумі 38\~685,91 гривень, яка складається із: простроченої заборгованості 21\~581,76 грн., простроченої заборгованості по відсотках 10\~614,15 грн., 6490,00 грн. заборгованість по комісії. Застосовані норми права та мотиви з яких виходить суд. Статтею 11\~ЦК України встановлено, що договори та інші правочини є однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків. Відповідно до\~статті 202 ЦК України\~правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Правочини можуть бути односторонніми та дво- чи багатосторонніми (договори). За змістом\~статті 207 ЦК України\~правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони, або надсилалися ними до інформаційно-телекомунікаційної системи, що використовується сторонами. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (частина перша\~статті 626 ЦК України). Згідно з частиною першою\~статті 628 ЦК України\~зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Із положень частини першої\~статті 638 ЦК України\~слідує, що договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Частиною першою\~статті 1054 ЦК України\~встановлено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). Відповідно до частини першої\~статті 1048 ЦК України\~(положення якої застосовуються до спірних правовідносин на виконання частини другої\~статті 1054 ЦК України) позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. За змістом пункту 1 частини першої\~статті 512 ЦК України\~кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою, зокрема, внаслідок передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги). До нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 514 ЦК України). В силу частини першої\~статті 1077 ЦК України\~за договором факторингу (фінансування під відступлення права грошової вимоги) одна сторона (фактор) передає або зобов`язується передати грошові кошти в розпорядження другої сторони (клієнта) за плату (у будь-який передбачений договором спосіб), а клієнт відступає або зобов`язується відступити факторові своє право грошової вимоги до третьої особи (боржника). Частиною першою\~статті 526 ЦК України\~визначено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог\~відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно зі статтею 610\~ЦК України\~порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Як передбачено частиною першою\~статті 612 ЦК України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. За приписами\~статті 625\~ЦК України\~боржник не\~звільняється від\~відповідальності за\~неможливість виконання\~ним грошового\~зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Відповідно до частини першої\~статті 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Аналіз указаних норм права дає підстави для висновку, що цивільні права та обов`язки можуть виникати безпосередньо з договорів та інших правочинів. За своїми правовими ознаками кредитний договір є консенсуальною, двосторонньою та відплатною угодою, при укладенні якої кредитодавець бере на себе зобов`язання надати кредит і набуває право вимоги на повернення грошових коштів і сплати процентів, а позичальник має право вимагати надання кредиту та несе зобов`язання щодо своєчасного його повернення та сплати процентів. Кредитний договір має бути укладений у письмовій формі та підписаний сторонами, в тому числі із застосуванням електронного підпису. Предметом виконання грошового зобов`язання за кредитним договором є певна грошова сума, що має бути сплачена боржником кредитору. Враховуючи презумпцію відплатності кредитного договору, позичальник зобов`язаний повернути кредит і сплатити проценти за користування грошовими коштами, якщо інше не встановлено договором. Відступлення права вимоги означає договірну передачу зобов`язальних вимог первісного кредитора новому кредитору. Відступлення права вимоги відбувається шляхом укладення договору між первісним кредитором і новим кредитором. Одним із різновидів відступлення права вимоги є факторинг (фінансування під відступлення права грошової вимоги). Зобов`язання за договором повинні виконуватися сторонами належним чином відповідно до його умов, а також вимог актів цивільного законодавства. Боржник визнається таким, що прострочив виконання зобов`язання за договором, якщо він не приступив до його виконання, тобто не виконує дій, які випливають із змісту зобов`язання, в строки, встановлені договором. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, у зв`язку з чим учасники справи мають довести належними та допустимими доказами обставини, на які вони посилаються, а суд зобов`язаний надати належну оцінку цим доказам. Зібрані докази вказують на те, що 24.09.2018 року [PERSON] уклала з АТ «Банк Кредит Дніпро» у письмовій формі договір кредиту, за умовами якого банк надав (перерахував) на її рахунок кредитні кошти, а та зобов`язалася повернути кредит та сплатити проценти за користування кредитними коштами в порядку, визначеному договором. Після закінчення строку кредитування [PERSON] не повернула грошові кошти та не сплатила проценти за користування ними. У подальшому ТОВ «Цикл Фінанс» за договором факторингу набуло право вимоги до [PERSON] за вищевказаним договором кредиту. З огляду на викладене слід дійти висновку, що [PERSON] не виконала обов`язки за договором кредиту, а тому з неї на користь ТОВ «Цикл Фінанс» слід стягнути заборгованість за договором яка виникла. щодо розміру заборгованості, яка підлягає стягненню за кредитним договором. Статтею 251 ЦК України\~встановлено, що строком є певний період у часі, зі спливом якого пов`язана дія чи подія, яка має юридичне значення. Терміном є певний момент у часі, з настанням якого пов`язана дія чи подія, яка має юридичне значення. Строк та термін можуть бути визначені актами цивільного законодавства, правочином або рішенням суду. Відповідно до\~статті 252 ЦК України\~строк визначається роками, місяцями, тижнями, днями або годинами. Термін визначається календарною датою або вказівкою на подію, яка має неминуче настати. За змістом частини першої\~статті 530 ЦК України\~якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Згідно з частиною першою\~статті 631 ЦК України\~строком договору є час, протягом якого сторони можуть здійснити свої права і виконати свої обов`язки відповідно до договору. Аналіз указаних норм права свідчить про те, що при укладенні договору сторони можуть визначити строк його дії, тобто час, протягом якого вони мають здійснити свої права та виконати свої обов`язки відповідно до цього договору. Щодо кредитного договору, то сторони вправі встановити строк кредитування, протягом якого боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок за договором із повернення кредиту та сплати процентів. У свою чергу, впродовж цього строку кредитодавець вправі реалізувати своє право на проценти за користування кредитними коштами. При цьому право кредитодавця нараховувати передбачені договором проценти за користування кредитом і комісії припиняється після спливу визначеного цим договором строку кредитування чи у разі пред`явлення до позичальника вимоги згідно з частиною другою\~статті 1050 ЦК України. Саме таку правову позицію висловила Велика Палата Верховного Суду у постановах від 28 березня 2018 року (справа №444/9519/12) та від 31 жовтня 2018року (№202/4494/16-ц), яка в силу частини четвертої\~статті 263 ЦПК України\~має бути врахована судами при виборі і застосуванні норм права. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 5 квітня 2023 року (справа №910/4518/16) не знайшла підстав для відступу від цього правового висновку. Одночасно Велика Палата Верховного Суду зазначила, що припис абзацу другого частини першої\~статті 1048 ЦК України\~про щомісячну виплату процентів до дня повернення позики у разі відсутності іншої домовленості сторін може бути застосований лише у межах погодженого сторонами строку кредитування. Право кредитодавця нараховувати передбачені договором проценти за кредитом припиняється після спливу визначеного договором строку кредитування чи у разі пред`явлення до позичальника вимоги згідно із частиною другою\~статті 1050 ЦК України. У цій же постанові Велика Палата Верховного Суду, уточняючи свій правовий висновок, який викладений у постанові від 18 січня 2022 року (справа 910/17048/17), щодо нарахування процентів до дня фактичного повернення кредиту відповідно до умов кредитного договору, незалежно від закінчення строку дії кредитних договорів, вказала на те, що можливість нарахування процентів поза межами строку кредитування чи після пред`явлення вимоги про дострокове погашення кредиту та розмір таких процентів залежать від підстави їх нарахування згідно з частиною другою\~статті 625 ЦК України. У подібних спорах судам необхідно здійснити тлумачення умов відповідних договорів та дійти висновку, чи мали на увазі сторони встановити нарахування процентів як міри відповідальності у певному розмірі за період після закінчення строку кредитування або після пред`явлення вимоги про дострокове погашення кредиту, чи у відповідному розділі договору передбачили тільки проценти за правомірну поведінку позичальника (за «користування кредитом»). У разі сумніву слід застосовувати принцип contra proferentem (лат. verba chartarum fortius accipiuntur contra proferentem, тобто слова договору тлумачаться проти того, хто їх написав). За умовами кредитного договору № 22036000086653 сторонами було визначено, що строк кредитування становить 12 місяців та відповідно кредит повинен бути погашений до 24.09.2019 року. Згідно представленого розрахунку заборгованість [PERSON] за договором кредиту № 22036000086653 склала 38\~685,91 гривень, яка складається із: простроченої заборгованості 21\~581,76 грн., простроченої заборгованості по відсотках 10\~614,15 грн., 6490,00 грн. заборгованість по комісії. При цьому суд звертає свою увагу на те, що за вказаним розрахунком заборгованість по відсотках включає як нараховані і несплачені відсотки в період визначеного договором строку кредитування (до 24.09.2019 року) так і після його закінчення (до 14.12.2021 року). Згідно вказаного розрахунку заборгованість по відсотках станом на 24.09.2019 рік (в межах строку кредитування) становить 4363,86 гривень. Сама така заборгованість за відсотками підлягає стягненню з відповідача. При цьому нарахування позивачем відсотків за користування кредитними коштами поза строком кредитування є безпідставним та суперечить вимогам закону. Отже загальна сума заборгованості, яка підлягає стягненню з відповідача на користь позивача становить 33323,42 гривень і складається з: 21\~581,76 гривень заборгованість по тілу кредиту, 4363,86 гривень заборгованість по відсоткам; 6490,00 гривень заборгованість по комісії; 124,17 гривень 3% річних за прострочення виконання грошового зобов`язання за період з 15.12.2021 року по 23.02.2022 рік і 763,63 гривень інфляційні нарахування за прострочення виконання грошового зобов`язання за період з 15.12.2021 року по 23.02.2022 рік. Щодо розподілу судових витрат. Згідно ч. 1\~ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до приписів частин 1 та 2 статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до п. 1 ч. 3\~ст. 133 ЦПК України\~до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу; Згідно з\~ст. 137 ЦПК України\~витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. З матеріалів справи встановлено, що при зверненні до суду позивачем сплачено судовий збір у сумі 2422,40 гривень. Також позивачем понесено витрати на професійну правничу допомогу у сумі 7570,00 гривень. Позов ТОВ «Цикл Фінанс» заявлено з ціною 39\~573,71 гривень і задоволено на суму 33323,42 гривень. Тому з [PERSON] на користь ТОВ «Цикл Фінанс» слід присудити судовий збір за подання позову у розмірі 2039,80 гривень (2422,40,00 гривень * 33323,42 гривень / 39\~573,71 гривень) та витрати на професійну правову допомогу у сумі 6374,39 гривень (7570,00 гривень * 33323,42 гривень / 39\~573,71 гривень)

Outcome: partial