Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-17 00:00:00

Представник позивачки адвокат Глущенко В.Б., який діє в інтересах позивачки на підставі ордеру серії АХ № 1204821 від 21.08.2024, звернувся до Орджонікідзевського районного суду м. Харкова з вищезазначеною позовною заявою, в якій просить розірвати шлюб, укладений між [PERSON] та [PERSON] , який зареєстровано 04 листопада 2017 року Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис № 4805. На обґрунтування вимог в позовній заяві зазначено, що між [PERSON] \~та [PERSON] укладено\~шлюб,який зареєстровано 04 листопада 2017 року Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис № 4805. Від шлюбних стосунків сторони мають доньку [PERSON] ,\~ [INFO] . Сторона позивачки свої вимоги мотивувала тим, що з 2021 року сторони разом не проживають, фактичні шлюбні відносини між ними повністю припинені, спільне господарство не ведуть, спільного бюджету не мають. Під час перебування у шлюбі, позивачка зрозуміла, що вони зовсім різні, що у них різні погляди на життя, сім`ю та шлюб, відсутні спільні інтереси, взаєморозуміння, вони втратили почуття любові та поваги один до одного, що стало підставою для звернення з даним позовом до суду. Вважає, що шлюб фактично припинив своє існування, подальше спільне життя і збереження шлюбу суперечить їх інтересам, у зв`язку з чим вона наполягає на розірванні шлюбу. Категорично не згодна на примирення, просить строк на примирення не надавати. Після розірвання шлюбу просить прізвище залишити без змін. Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 23 серпня 2024 року позовна заява прийнята, провадження відкрито та призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадженні з викликом сторін. У судове засідання сторони не з`явились. 30.09.2024 від представника позивача адвоката Глущенка В.Б. через підсистему «Електронний суд» надійшла заява, в якій він просить розгляд справи проводити без участі сторони позивача, позовні вимоги підтримує, просить їх задовольнити у повному обсязі. Проти винесення заочного рішення не заперечує. Відповідач [PERSON] в судове засідання повторно не з`явився, про день, час та місце судового засідання повідомлявся належним чином та своєчасно шляхом направлення судової повістки за зареєстрованим місцем реєстрації та шляхом надіслання судової повістки про виклик до суду у додаток Viber. Заяв, клопотань тощо від нього не надходило. Відомості про дати та час судових засідань знаходяться у вільному доступі на офіційному сайті Судової влади за адресою в мережі Інтернет https://court.gov.ua/fair/ та сайті Орджонікідзевського районного суду м. Харкова. Таким чином, суд вважає, що відповідач повідомлений належним чином. Відповідач з відзивом на позов до суду не звертався. Заяв, клопотань та заперечень до суду не надходило. Відповідно до вимог ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Відповідно до ч.4 ст.223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Беручи до уваги ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод Ради Європи від 4 листопада 1950 року, що набрала чинності для України 11.09.1997 року, яка передбачає право кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, також беручи до уваги те, що відповідач обґрунтованих клопотань про відкладення судового засідання суду не надав, в силу положень ст. 223 ч. 1 ЦПК України, суд вважає за доцільне продовжити судовий розгляд за його відсутності. Верховний Суд України, узагальнюючи судову практику, також вказав, що інститут заочного провадження відповідає положенням та спрямований на реалізацію Рекомендації № R (84)\~5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на вдосконалення судової системи. Для досягнення цієї мети необхідно забезпечити доступ сторін до спрощених і більш оперативних форм судочинства та захистити їх від зловживань та затримок, зокрема, надавши суду повноваження здійснювати судочинства більш ефективно. За таких обставин, з письмової згоди сторони позивачки, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України, на підставі наявних у справі доказів. \~ \~ \~ \~ У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, за відсутності всіх осіб, які беруть участь у справі, суд проводить розгляд цивільної справи без фіксування технічними засобами, за наявними у справі матеріалами. З`ясувавши обставини справи та перевіривши їх доказами, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог з наступних підстав. Судом встановлено,\~що сторони\~перебувають у\~шлюбі з\~04\~листопада 2017\~року,\~який зареєстровано\~Харківським міським\~відділом державної\~реєстрації актів\~цивільного стану\~Головного територіального\~управління юстиції\~у Харківській\~області,\~актовий запис\~№ 4805.\~Від шлюбних\~стосунків сторони\~мають малолітню\~дитину -\~ [PERSON] ,\~ [INFO] .\~Сімейно-шлюбні відносини між сторонами припинено, шлюб\~ носить\~ формальний характер,\~ спільне господарство не ведеться, мешкають окремо, на примирення позивачка не згодна. Згідно\~статті 24 Сімейного Кодексу України\~шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. За приписами ч. 3\~ст. 56 СК України, кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Згідно ч.1 ст.110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя, згідно ч.2 ст.112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, оскільки в ході засідання встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам позивача, що має істотне значення. Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що збереження сім`ї є неможливим, а тому наявні підстави для розірвання шлюбу, оскільки подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити їх інтересам та інтересам їх дитини, а також положенням статті 51 Конституції України, відповідно до якої шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. За таких обставин, суд вважає, що шлюб підлягає розірванню. Відповідно до\~ст. 113 СК України\~особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Згідно з ч. 2 ст. 114 Сімейного Кодексу України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Outcome: approved