Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-16 00:00:00

Позивач Дніпровська міська рада звернулася до суду з позовом до [PERSON] , третя особа: Друга дніпровська державна нотаріальна контора Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), про визнання відумерлою спадщину, що складається з 1/4 частини квартири [ADDRESS] , що відкрилась після смерті [PERSON] , померлого [INFO] та передання її у власність територіальній громаді міста Дніпра, в особі Дніпровської міської ради; про визнання відумерлою спадщину, що складається з 3/8 частин квартири [ADDRESS] , що відкрилась після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , та передання її у власність територіальній громаді м. Дніпра в особі Дніпровської міської ради. В обґрунтування позову зазначає, що відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 10.01.1996, виданого АП «Дніпропетровськпромбуд», 1/4 частина квартири [ADDRESS] належить [PERSON] . 3/8 частин вищезазначеної квартири належить [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину ВСА № 266464, реєстр № 3-390 від 21.02.2005, видане Другою Дніпропетровською державною нотаріальною конторою та на підставі свідоцтва про право власності на житло від 10.01.1996, видане АП «Дніпропетровськпромбуд». [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] (актовий запис № 550 від 15.03.2022), що підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян. [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] ( актовий запис №3165 від 18.04.2007), що підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на 1/4 частину квартири [ADDRESS] . Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на 3/8 частини квартири [ADDRESS] . Спадкодавці були самотніми, законні спадкоємці за заповітом та за законом відсутні. До Дніпровської міської ради надійшла заява від [PERSON] , в якій він зазначає, що є родичом [PERSON] та [PERSON] , майно після їх смерті не успадкував. [PERSON] є власником 1/8 частини квартири [ADDRESS] на підставі свідоцтва про право на спадщину ВСА № 266465, реєстр № 3-392 від 21.02.2005, виданого Другою Дніпропетровською державною нотаріальною конторою. Відповідно до довідки від 12.07.2023 року [PERSON] зареєстрований у зазначеній квартирі, до складу сім`ї зареєстрованих входить [PERSON] . [PERSON] в спірній квартирі проживає, до нотаріальної контори не звертався, спадкові права не оформлював, інші законні спадкоємці за заповітом та за законом відсутні. Отже у Дніпровської міської ради наявні правові підстави, передбачені положеннями статті 1277 ЦК України, для визнання спадщини після смерті [PERSON] та [PERSON] відумерлою, так як відповідач [PERSON] свідоцтво про право на спадщину за законом на майно, що залишилось після смерті вищезазначених осіб не оформив, тому позивач вважає, що відповідач не є тією особою, яка має право на спадкування спірного майна. Оскільки з часу відкриття спадщини минуло більше року, спадкоємці відсутні, тому позивач вважає за необхідно визнати вищевказану спадщину у вигляді 1/4 частини та 3/8 частини квартири [ADDRESS] відумерлою та передати у власність територіальної громади міста в особі Дніпровської міської ради, що стало підставою для звернення до суду з даним позовом. Ухвалою суду від 18 серпня 2023 року відкрито провадженні у справі, постановлено проводити розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Ухвалою суду від 13 листопада 2024 року закрито підготовче провадження у справі, призначено справу до судового розгляду по суті. Представник позивача ДМР Ревякіна Н.М. підтримала позовні вимоги, просила їх задовольнити, просила розгляд справи проводити без фіксування судового процесу технічними засобами. Відповідач [PERSON] , належним чином повідомлений про день, час і місце судового засідання, до суду неодноразово не з`явився, тому суд, відповідно до ст. 223 ЦПК України, розглянув справу без його участі. Третя особа Друга дніпровська державна нотаріальна контора просила суд цивільну справу розглянути у відсутності представника Другої ДДНК. Відповідно до ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалося. Суд, дослідивши матеріали справи зазначає наступне. Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 10.01.1996, виданого АП «Дніпропетровськпромбуд», квартира [ADDRESS] належала на праві спільної часткової власності [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] по 1/4частини кожному. Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом ВСА № 266465 від 21 лютого 2005 року спадкоємцем 1/2 частки майна [PERSON] , який помер [INFO] , є його син [PERSON] . Спадкове майно, на яке в указаній частці видане це свідоцтво складається з : 1/4 частини квартири [ADDRESS] . Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом ВСА № 266464 від 21 лютого 2005 року спадкоємцем 1/2 частки майна [PERSON] , який помер [INFO] , є його дружина [PERSON] . Спадкове майно, на яке в указаній частці видане це свідоцтво складається з : 1/4 частини квартири [ADDRESS] . Таким чином [PERSON] є власником 3/8 частини вищевказаної квартири (1/4- на підставі свідоцтва про право власності +1/8- на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом = 3/8). [PERSON] була власником 3/8 частини вищевказаної квартири (1/4 - на підставі свідоцтва про право власності +1/8- на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом = 3/8). [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] (актовий запис №3165 від 18.04.2007), що підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян. [PERSON] - син [PERSON] 14 вересня 2007 року звернувся до Другої дніпровської нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, що підтверджено копією матеріалів спадкової справи № 1170/2007 після смерті [PERSON] , які надано суду третьою особою. Проте, такі відомості не містяться в інформації Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 12.07.2023 року № 338824111. Такі відомості містяться в інвентаризаційній справі БТІ, копії яких додані до наданої суду письмової інформації БТІ. Будь-якої інформації щодо відчуження відповідачем [PERSON] своєї 1/4 частини квартири [ADDRESS] , суду не надано, та судом не встановлено. Відповідно до ч. 1 ст. 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Разом з тим, незалежно від часу прийняття спадщини, вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (ч. 5 ст. 1268 ЦК України). Частиною 1 ст. 1297 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Проте відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину (ч. 3 ст. 1296 ЦК України). Отже,\~спадкоємець, який у встановленому законом порядку прийняв спадщину, є власником із часу її відкриття, а документом для підтвердження права власності на спадкове майно є свідоцтво на спадщину, отримане в установленому законодавством порядку. Відсутність реєстрації права власності відповідно до Закону України «Про реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» не зумовлює позбавлення особи прав користування та володіння належним їй на праві власності майном. У спадкоємця, який в установленому законом порядку прийняв спадщину, права володіння та користування спадковим майном виникають із часу відкриття спадщини, тому такий спадкоємець може захищати свої порушені права володіння та користування спадковим майном з використанням способів, визначених у гл. 29 ЦК України. [PERSON] після смерті матері [PERSON] у встановленому законом порядку прийняв спадщину, яка складається з 3/8 частини квартири [ADDRESS] . З моменту відкриття спадщини позивач як спадкоємець першої черги, який прийняв спадщину відповідно до ч. 5 ст. 1268 ЦК України, набув право володіння та право користування спадковим майном і набув би право ним розпорядитися після оформлення спадщини. Такі правові висновки зробив Верховний Суд у постанові Верховного Суду від 22 березня 2023 року у справі № 463/6829/21-ц, які, відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України, враховані судом при вирішення даного спору по суті. Таким чином, [PERSON] набув права власності в порядку спадкування після смерті матері [PERSON] на 3/8 частини вищевказаної квартири. В цілому [PERSON] був власником 5/8 частин квартири [ADDRESS] (1/4 - на підставі свідоцтва про право власності +3/8- в порядку спадкування після смерті матері [PERSON] = 5/8). [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] (актовий запис № 550 від 15.03.2022), що підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на 5/8 частини квартири [ADDRESS] . Третя особа Друга дніпровська державна нотаріальна в особі завідуючій Є. Циганко суду повідомила, що після смерті [PERSON] , померлого13. [NUMBER] , спадкова справ у Другій ДДНК не заводилася. Спадкодавець був самотніми, законні спадкоємці за заповітом та за законом відсутні. До Дніпровської міської ради надійшла заява від відповідача [PERSON] , в якій він зазначає, що є родичем [PERSON] та [PERSON] , майно після їх смерті не успадкував. [PERSON] зареєстрований у зазначеній квартирі, що зазначено у довідці від 12.07.2023 року. [PERSON] в спірній квартирі проживає, до нотаріальної контори не звертався, спадкові права не оформлював, інші законні спадкоємці за заповітом та за законом відсутні. Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Відповідно до ч. 1 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Згідно з ч. 2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Відповідно до ч. 1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст.1270 ЦК України). Згідно ч. 1 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. У разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, відповідно до ч. ч. 1, 2, 3 ст. 1277 ЦК України, зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою. Заява про визнання спадщини відумерлою подається після спливу одного року з часу відкриття спадщини. Спадщина, визнана судом відумерлою, переходить у власність територіальної громади за місцем відкриття спадщини. Розгляд справ про визнання спадщини відумерлою врегульовано Главою 9 Розділу ІV ЦПК України. Відповідно до ст.338 ЦПК України суд, встановивши, що спадкоємці за заповітом і за законом відсутні або спадкоємці усунені від права на спадкування, або спадкоємці не прийняли спадщину чи відмовилися від її прийняття, ухвалює рішення про визнання спадщини відумерлою та про передачу її територіальній громаді відповідно до закону. Розглядаючи даний позов та визнаючи спадщину відумерлою, суд констатує сам лише юридичний факт відсутності спадкоємців, а також сплив строку, встановленого ЦК для прийняття спадщини, що у відповідності до вимог закону є підставою для подальшого переходу такої спадщини у власність територіальної громади. Відповідно до змісту ч. 1 ст. 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» спадщина, визнана судом відумерлою, переходить у власність територіальної громади за місцем відкриття спадщини. За змістом позовних вимог позивач просить суд визнати відумерлою спадщину, що складається з 3/8 частин квартири [ADDRESS] , що відкрилась після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , та передання її у власність територіальній громаді м. Дніпра в особі Дніпровської міської ради. Оскільки суд дійшов висновку, що після смерті [PERSON] прийняв спадщину у вигляді 3/8 частини квартири [ADDRESS] її син [PERSON] , тому дана спадщина, відповідно до вищевказаних норм права, не може бути визнано відумерлою, оскільки успадкована останнім, внаслідок чого суд відмовляє у задоволенні цієї частини позову. Щодо позовних вимог в частині визнання відумерлою спадщину, яка складається з 1/4 частини квартири [ADDRESS] , що відкрилась після смерті [PERSON] , померлого [INFO] та передання її у власність територіальній громаді міста Дніпра, суд дійшов наступного висновку. Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу на те, що право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. (Постанови Верховного Суду від 5 червня 2018 року у справі №338/180/17, від 11 вересня 2018 року у справі № 905/1926/16, від 30 січня 2019 року у справі №569/17272/15-ц, від 2 липня 2019 року у справі № 48/340, від 19 травня 2020 року у справі №916/1608/18). Застосування будь-якого способу захисту цивільного права та інтересу має бути об`єктивно виправданим та обґрунтованим. Це означає, що: застосування судом способу захисту, обраного позивачем, повинно реально відновлювати його наявне суб`єктивне право, яке порушене, оспорюється або не визнається; обраний спосіб захисту повинен відповідати характеру правопорушення; застосування обраного способу захисту має відповідати цілям судочинства; застосування обраного способу захисту не повинно суперечити принципу верховенства права. Судом з вищевикладеним обґрунтуванням встановлено, що [PERSON] був власником 5/8 частин квартири [ADDRESS] (1/4 - на підставі свідоцтва про право власності +3/8- в порядку спадкування після смерті матері [PERSON] = 5/8). [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] (актовий запис № 550 від 15.03.2022), що підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на 5/8 частини квартири [ADDRESS] . Третя особа Друга дніпровська державна нотаріальна в особі завідуючій Є. Циганко суду повідомила, що після смерті [PERSON] , [INFO] , спадкова справ у Другій ДДНК не заводилася. Спадкодавець був самотнім, законні спадкоємці за заповітом та за законом відсутні. До Дніпровської міської ради надійшла заява від відповідача [PERSON] , в якій він зазначає, що є родичом [PERSON] та [PERSON] , майно після їх смерті не успадкував. [PERSON] в спірній квартирі проживає, до нотаріальної контори не звертався, спадкові права не оформлював, інші законні спадкоємці за заповітом та за законом відсутні. Оскільки протягом визначеного законом строку ніхто не звернувся для отримання спадщини після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , спадкова справ у Другій ДДНК не заводилася, заповіт померлий не складав, спадковий договір не укладав, будь-яких осіб, як спадкоємців будь-якої черги за законом, в тому числі спадкоємців, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш п`ять років до часу відкриття спадщини, зареєстрованих за вказаним адресом, не має, на даний час відсутні спадкоємці за заповітом і за законом, а також особи, які усунені від права на спадкування чи мали б право на спадщину, але не прийняли чи відмовились від її прийняття, з часу відкриття спадщини сплинуло більше одного року, тому суд дійшов висновку що 5/8 частини квартири [ADDRESS] , може бути визнана відумерлою спадщиною і має перейти у власність територіальної громади за місцем відкриття спадщини в особі Дніпровської ради. При цьому суд, з метою реального відновлення права позивача на майно, яке є безгосподарним виходить за межи позовних вимог, в яких позивач просить визнати спадщину відумерлою, яка складається з 1/4 частини спірної квартири, та визнає спадщину відумерлою , яка складається саме з 5/8 частини квартири [ADDRESS] , що відкрилась після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , власником якої був останній, що було встановлено судом з урахуванням вищенаведених норм права та за результатом вивчення та аналізування матеріалів справи, які викладені вище.

Outcome: partial