Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-08 00:00:00

У листопаді 2023 року Приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «АРКС» (далі- ПАТ «СК «АРКС») через представника звернулось до суду з вищевказаним позовом, в обґрунтування якого зазначило, що 30.05.2019 року між ПАТ «СК «АРКС» та [PERSON] (страхувальник) було укладено договір добровільного страхування майна № DNH0NBR-194U3RN. Предметом даного договору були майнові інтереси пов`язані із володінням, користуванням та розпорядженням належним страхувальнику майном, а саме квартирою [ADDRESS] . 01.10.2019 року з вищевказаною квартирою відбувся страховий випадок, а саме, згідно з Актом про залиття квартири, підтоплення відбулось з квартири [ADDRESS] , яка знаходиться поверхом вище, внаслідок чого відбулось підтоплення застрахованої квартири, яка знаходиться нижче. З заявою про виплату страхового відшкодування внаслідок настання страхового випадку звернувся Страхувальник та надав всі необхідні документи. На підставі даної заяви та наданих Страхувальником документів було розраховано розмір страхового відшкодування та складено страховий акт № ARX2503998 від 04.10.2019 року. Позивач зазначив, що майнова шкода була завдана страхувальнику внаслідок неправомірних дій власника квартири [ADDRESS] , які полягали у неналежному догляді за власним майном, внаслідок чого власнику квартири [ADDRESS] була завдана матеріальна шкода. На підставі страхового акту, АТ «СК «АРКС» здійснило виплату страхового відшкодування в розмірі 24636 грн. 24 коп. в зв`язку з чим, ПАТ «СК «АРКС» просили стягнути з [PERSON] на користь позивача суму сплаченого страхового відшкодування в розмірі 24636 грн.24 коп. та суму сплаченого судового збору у розмірі 2684 грн. 00 коп. Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 13.11.2023 року матеріали цивільної справи були передані за підсудністю до Червонозаводського районного суду м. Харкова. Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 04.12.2023 року вказану цивільну справу прийнято до провадження та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. Ухвалою суду від 28.03.2024 року у справі було замінено неналежного відповідача [PERSON] на належного [PERSON] . Представник позивача в судове засідання не з`явився, надав суду заяву, в якій позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив проводити розгляд справи за його відсутності на підставі наявних в матеріалах справи доказів, проти заочного розгляду справи не заперечував. Відповідач в судове засідання не прибула, про дату, час і місце розгляду справи повідомлялась своєчасно та належним чином, причини неявки суду не повідомила. Заяв, клопотань до суду не надходило. Відповідно до ч. 2 ст.\~191\~ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи. Беручи до уваги ч. 1 ст.\~6\~Конвенції про\~захист прав\~людини і\~основоположних свобод Ради Європи від 04.11.1950 року, що набрала чинності для України 11.09.1997 року, яка передбачає право кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, також беручи до уваги те, що відповідач обґрунтованих клопотань про відкладення судового засідання, суду не надав, в силу положень ч. 1 ст. 223 ЦПК України, суд вважає за доцільне продовжити судовий розгляд за відсутності відповідача. Верховний Суд України, узагальнюючи судову практику, також вказав, що інститут заочного провадження відповідає положенням та спрямований на реалізацію Рекомендації № R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на вдосконалення судової системи. Для досягнення цієї мети необхідно забезпечити доступ сторін до спрощених і більш оперативних форм судочинства та захистити їх від зловживань та затримок, зокрема, надавши суду повноваження здійснювати судочинства більш ефективно. Враховуючи, що в справі є достатні дані про права і взаємовідносини сторін, відповідач належним чином повідомлена про місце і час судового засідання, суд розглядає справу у відсутності відповідача та згідно ч. 4 ст.\~223\~ЦПК України постановляє заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. Відповідно до вимог ч. 2 ст.\~247\~ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Розглянувши матеріали справи, дослідивши надані докази в їх сукупності, судом встановлені наступні фактичні обставини. Частиною 1 ст.\~2\~ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч. 1 ст.\~13\~ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Статтею 15\~ЦК України визначено право кожної особи та захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного судочинства. Отже, об`єктом захисту є порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес і саме воно є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту. Такі способи захисту передбачені статтею 16 ЦК України. Статтями 10, 81\~ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності, згідно з якими кожна сторона повинна довести ті обставини, на які посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, а суд розглядає справу в межах заявлених вимог і вирішує справу на підставі наданих доказів. Частиною 1 ст.\~11\~ЦК України передбачено, що цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Судом встановлено, що 30.05.2019 року між ПРАТ «СК «АРКС» та [PERSON] було укладено Договір добровільного комплексного страхування майна, відповідальності та від нещасного випадку № DNH0NBR-194U3RN. Предметом даного договору були майнові інтереси пов`язані із володінням, користуванням та розпорядженням належним страхувальнику майном, а саме квартирою [ADDRESS] (а.с. 5). Відповідно до Акту про залиття житлового приміщення від 02.10.2019 року, затвердженого головою ЖК «Затишок» Гаховичем Ю.М. вбачається, що 01.10.2019 року у м. Харкові в будинку [ADDRESS] сталося залиття квартири. Причиною залиття квартири, стало те, що в квартирі [ADDRESS] , є вихід з ладу внутрішнього розведення гарячого водопостачання (а.с. 7). Враховуючи наявність Договору страхування, страхувальник, [PERSON] , звернулась до ПРАТ «СК«АРКС» з заявою про настання події з застрахованим майном та заявою на здійснення відшкодування шкоди, заподіяної в результаті затоплення квартири (а.с.8-9). Дана заява була розглянута, подію затоплення квартири кв. [ADDRESS] визнано страховим випадком, у зв`язку з чим, на підставі страхового акту № ARX2503998 від 04.10.2019 року, розрахунку суми страхового відшкодування, ПАТ «СК «АРКС» здійснив виплату суми страхового відшкодування у розмірі 24636 грн.24 коп. (а.с.20). Статтею 993\~ЦК України визначено, що до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, у межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за завдані збитки. Згідно зі ст.\~1166\~ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. У відповідності до ст.\~1191\~ЦК України особа, яка відшкодувала шкоду завдану іншою особою, має право зворотної вимоги (регресу) до винної особи у розмірі виплаченого відшкодування, якщо інший розмір не встановлений законом. Відповідно ст.\~151\~ЖК України громадяни, які мають у приватній власності будинок (квартиру), зобов`язані забезпечити його схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку прибудинкову територію. Положеннями ст. ст. 319, 321\~ЦК України передбачено, що власність зобов`язує, власник не може використовувати право власності на шкоду правам громадян, власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Статтею 322\~ЦК України також передбачено, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить. З урахуванням викладеного, судом встановлено, що залиття квартири розташованої за адресою: [ADDRESS] , відбулося саме з вини відповідача [PERSON] . Відповідно до ч. 1 ст.\~81\~ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Оскільки, стороною відповідача не надано будь-яких доказів на підтвердження заперечень проти позову, суд бере до уваги лише письмові докази надані позивачем. За таких обставин, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог в повному обсязі та стягнення з відповідача на користь ПРАТ «СК «АРКС» суму сплаченого страхового відшкодування в розмірі 24636 грн. 24 коп. У зв`язку із задоволенням позовних вимог на підставі ст. 141\~ЦПК України суд стягує з відповідача на користь позивача понесені судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 2684 грн. 00 коп. На підставі викладеного,

Outcome: approved