Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-17 00:00:00

І. Короткий зміст позовних вимог 12.12.2023 року позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить стягнути з відповідача заборгованість, яка утворилась і нарахована за період з 01.10.2021 по 31.10.2023, в розмірі 12922,69 грн, яка складається з: 11841,66 грн борг зі сплати внесків, 118,74 грн - пеня, 356,21 грн - 3% річних, 1071,94 грн - інфляційні. Крім того, просить стягнути на свою користь витрати на правничу допомогу в розмірі 3000,00 грн, витрати на оплату судового збору в розмірі 2684,00 грн, витрати на отримання інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно в сумі 33,00 грн та 36,00 грн поштових витрат. Обґрунтовуючи позов вказує, що власниками квартир будинку, розташованого за адресою: [ADDRESS] , було створено Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Покровське 94». Відповідачка є власником квартири [ADDRESS] . Згідно з рішенням загальних зборів співвласників будинку №6 від 10.03.2020 встановлено тариф на комунальні послуги в розмірі 6,22 за 1 кв.м. Відповідачка з 01.10.2021 року не сплачує внески, у зв`язку з чим утворилась заборгованість в сумі 11841,66 грн, яку позивач просить стягнути на свою користь.\~ Також посилаючись на норми ст. 26 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" просить стягнути пеню за неналежне виконання грошового зобов`язання, на підставі ст. 625 ЦК України просить стягнути 3% річних та інфляційні, нараховані за зазначений вище період. ІІ. Процедура та позиції сторін 13.08.2024 згідно з ухвалою суду задоволено заяву про перегляд заочного рішення, скасовано заочне рішення Богунського районного суду м. Житомира від 26.03.2024, відповідно до якого позовні вимоги були задоволені в повному обсязі, справу призначено до розгляду в спрощеному позовному провадженні в судовому засіданні з повідомленням сторін. 28.08.2024 на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву (а.с. 159-161), в якому представник відповідача адвокат Косигін С.В. просить відмовити у задоволенні позовних вимог. Обґрунтовуючи заперечення проти позову зазначає, що голова правління Нановський О.А. не є легітимним головою правління ОСББ «Покровське 94», оскільки він не був обраний головою правління ОСББ «Покровське 94», а обраний головою правління будинку 94. Посилається на те, що голова правління ОСББ «Покровське 94» відповідно до статуту не має права на звернення до суду. На думку адвоката, Нановський О.А. не обирався головою правління ОСББ, не має права вчиняти від імені ОСББ будь-які дії, всі рішення правління, які скликані за його ініціативою, всі рішення загальних зборів, в тому числі, про встановлення тарифів, є незаконними. Адвокат Косигін\~С.В.\~зауважує,\~що позовна\~заява підписана\~неуповноваженою особою\~-\~адвокатом Довгалюком\~Р.О.,\~оскільки ордер\~серії АМ\~№1067030\~від 12.10.2023\~не містить\~назви органу,\~в якому\~йому доручається\~представляти інтереси\~довірителя,\~а відтак\~вважає,\~що позовна\~заява підлягає\~поверненню на\~підставіп. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України. Представник відповідача зауважує, що позивач жодного разу не повідомляв [PERSON] про наявність заборгованості, не пред`являв вимог про її сплату в позасудовому порядку, тому вважає, що звернення до суду є передчасним. Крім того, представник відповідача зазначає, що до Мороз Г.Д. пред`являються спеціальні вимоги, не такі, як до інших членів ОСББ, тому ці вимоги є незаконними. 06.11.2024 адвокат Косигін С.В. направив клопотання у справі (а.с.176-178), зміст якого є ідентичним зі змістом відзиву на позовну заяву від 28.08.2024. В судовому\~засіданні 18.12.2024\~представник позивача\~ адвокат\~Довгалюк Р.О.\~позовні вимоги\~підтримав з\~підстав,\~викладених в\~позовній заяві.\~Додатково вказав,\~що доводи адвоката Косигіна С.В. про те, що ордер на представництво інтересів позивача оформлений неналежним чином, є безпідставними. Ордер містить відомості, що представництво інтересів позивача адвокатом здійснюється в судах всіх інстанцій (першої, апеляційної та касаційної). Щодо інших підстав, наведених представником відповідача у відзиві на позовну заяву, зокрема, щодо нелегітимності голови ОСББ та зборів правління ОСББ «Покровське 94», представник позивача зауважив, що вони жодним чином не спростовують підстав позову та виходять за межі позовних вимог в цій справі. В судовому засіданні 18.12.2024 адвокат Косигін С.В. заперечував проти задоволення позовних вимог з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву. Додатково просив залишити позовну заяву без руху, оскільки в ній не вказаний електронний кабінет ОСББ «Покровське 94». Зауважив, що вимоги про стягнення боргу нічим не обґрунтовані та не підтверджені необхідними доказами, наданий позивачем розрахунок заборгованості є недійсним. Адвокат Косигін С.В. посилався на те, що всі протоколи загальних зборів про затвердження кошторису та тарифів на утримання будинку за адресою [ADDRESS] прийняті з порушеннями вимог чинного законодавства, зокрема, нелегітимним головою ОСББ та правлінням. ІІІ. Національне законодавство, що підлягає застосуванню Статтею 322 ЦК України передбачений обов`язок власника утримувати майно, що йому належить. Згідно зі ст. 162 ЖК України власники (споживачі) повинні щомісячно здійснювати оплату за отримані комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. Плата за користування жилим приміщенням в будинку (квартирі), що належить громадянинові на праві приватної власності, встановлюється угодою сторін. Відповідно до Закону України «Про житлово-комунальні послуги» житлово-комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та/або перебування осіб у житлових і нежитлових приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил, що здійснюється на підставі відповідних договорів про надання житлово-комунальних послуг. Зі змісту п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» вбачається, що послуга з управління багатоквартирним будинком включає: забезпечення утримання спільного майна багатоквартирного будинку, зокрема прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, якщо прибудинкова територія, за даними Державного земельного кадастру, знаходиться у власності або користуванні співвласників багатоквартирного будинку відповідно до вимог законодавства, виконання санітарно-технічних робіт, обслуговування внутрішньобудинкових систем (крім обслуговування внутрішньобудинкових систем, що використовуються для надання відповідної комунальної послуги у разі укладення індивідуальних договорів з обслуговуванням внутрішньобудинкових систем про надання такої послуги, за умовами яких обслуговування таких систем здійснюється виконавцем), утримання ліфтів тощо;купівлю електричної енергії для забезпечення функціонування спільного майна багатоквартирного будинку; поточний ремонт спільного майна багатоквартирного будинку; інші додаткові послуги, які можуть бути замовлені співвласниками багатоквартирного будинку. Пунктом 1 частини 1 статті 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» передбачене право споживача одержувати вчасно та відповідної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством та умовами договору на надання житлово-комунальних послуг. Згідно з п. 5 ч. 2 ст. 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач зобов`язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами. Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» \~виконавець комунальної послуги має право звертатися до суду в разі порушення споживачами умов договору. Правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань співвласників жилих та нежилих приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку визначені Законами України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» та «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку». Виходячи з положень ч. 1 ст. 17, ст. 20, ч. ч. 6, 7, 8 ст. 22, ч. 4 ст. 23 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» власники квартир у багатоквартирному будинку, функції по утриманню якого і прибудинкової території здійснює об`єднання співвласників, зобов`язані нести витрати по утриманню спільного неподільного майна. Згідно зі ст. 17 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» для забезпечення виконання власниками приміщень своїх обов`язків об`єднання має право вимагати від співвласників своєчасної та у повному обсязі сплати всіх встановлених цим Законом та статутом об`єднання внесків і платежів, звертатися до суду в разі відмови співвласника відшкодовувати заподіяні збитки, своєчасно та у повному обсязі сплачувати всі встановлені цим Законом та Статутом об`єднання внески і платежі. Відповідно до ч. 1 ст. 12 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» витрати на управління багатоквартирним будинком, в тому числі включають: витрати на утримання, реконструкцію, реставрацію, проведення поточного і капітального ремонтів, технічної переоснащення спільного майна у багатоквартирному будинку; витрати на оплату комунальних послуг стосовно спільного майна багатоквартирного будинку та інше. Частиною 2 статті 12 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» визначено, що витрати на управління багатоквартирним будинком розподіляються між співвласниками пропорційно до їхніх часток, якщо рішенням зборів співвласників або законодавством не передбачено іншого порядку розподілу витрат. Частиною 3 статті 12 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» встановлено, що невикористання власником належної йому квартири чи нежитлово приміщення або відмова від використання спільного майна, не є підставою для ухилення від здійснення витрат на управління багатоквартирним будинком. Згідно з ч. 1 ст. 16 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» об`єднання має право відповідно законодавства та статуту об`єднання, зокрема, встановлювати порядок сплати, перелік, розміри внесків і платежів співвласників, у тому числі відрахувань до резервного ремонтного фондів; визначати підрядника, укладати договори про управління, експлуатацію, обслуговування, реконструкцію, реставрацію, проведення поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення майна з будь-якою фізичною або юридичною особою; здійснювати контроль за своєчасною сплатою внесків та платежів. Нормами статтей\~525,\~526,\~530\~ЦК України передбачено, що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а також встановлений у зобов`язанні строк (термін) його виконання. Положенням статті 611 ЦК України передбачено, що в разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. ІV. Обставини, встановлені судом, докази на їх підтвердження та мотиви суду По суті заявлених позовних вимог. Відповідно до пункту 1 розділу І Статуту Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Покровське 94» (далі - ОСББ "Покровське 94"), затвердженого установчими зборами співвласників будинку [ADDRESS] , протокол №1 від 11.05.2016, позивач створений власниками квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку (а.с. 8-14). Метою створення Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Покровське 94» відповідно до пункту 1 розділу ІІ Сатуту є забезпечення і захист прав співвласників, дотримання ними своїх обов`язків, належне утримання та використання спільного майна будинку, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутом. Відповідно до пункту 2 розділу ІV Статуту співвласник зобов`язаний, зокрема, своєчасно сплачувати внески і платежі та дотримуватись правил користування житловими приміщеннями. Судом встановлено, що [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , що не заперечувала відповідачка та її представник в судовому засіданні. Згідно з довідкою Відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання УДМС України в Житомирській області [PERSON] зареєстрована за адресою: [ADDRESS] (а.с. 36). Відповідно до рішення загальних зборів співвласників будинку, яке оформлене та затверджене протоколом № 6 загальних зборів співвласників будинку [ADDRESS] , від 10.03.2020 року встановлений тариф за комунальні послуги в розмірі 6 грн 22 коп за 1 кв.м. ( а.с. 16-18). Зазначений протокол є чинним, недійсним не визнався, що підтверджено сторонами в судовому засіданні Виходячи з площі квартири [ADDRESS] , власником якої є відповідачка, щомісячно їй нараховувалась плата на утримання (управління) будинком, починаючи з 01.04.2020, в розмірі 465,86 грн. Згідно зі статтями\~12,\~13\~ЦПК\~України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів. Закріпивши принцип змагальності сторін, суд гарантує сторонам та іншим особам, які беруть участь у справі, рівні процесуальні можливості з метою захисту їхніх порушених, оспорюваних чи невизнаних прав та законних інтересів, зокрема й щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Відповідно до цієї норми кожна сторона та інша особа, яка бере участь у справі, повинна довести суду ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, а у випадку неможливості стороною подати докази з поважних причин, суд сприяє особі в їх витребуванні. Зі змісту розрахунку заборгованості, який надав позивач, вбачається, що відповідачка порушила обов`язок зі сплати внесків на утримання будинку, за період з 01.10.2021 по 31.10.2023 виникла заборгованість в розмірі 11841,66 грн. Матеріали справи не містять докази, що відповідачка протягом зазначеного періоду проводила оплату внесків за надані послуги в повному обсязі. Таким чином, на підставі досліджених доказів, суд дійшов висновку, що відповідачка допустила неналежне виконання обов`язку щодо своєчасної оплати за надані послуги, у зв`язку з чим утворилась заборгованість в розмірі 11841,66 грн, яка підлягає стягненню на користь поивача. Щодо стягнення пені, 3% річних та інфляційних. Згідно з ч. 2 ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Інфляційні нарахування на суму боргу, сплата яких передбачена частиною 2\~статті 625 ЦК України, не є штрафною санкцією, а виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення коштів внаслідок інфляційних процесів за весь час прострочення в їх сплаті. Зазначені нарахування здійснюються окремо за кожен період часу, протягом якого діяв відповідний індекс інфляції, а одержані таким чином результати підсумовуються за весь час прострочення виконання грошового зобов`язання. Отже, у разі несвоєчасного виконання боржником зобов`язання, його борг складатиме: основну суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення грошового зобов`язання та три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір не встановлено договором або законом. За змістом статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Відповідно до ч. 2 ст. 26 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" у разі несвоєчасного здійснення платежів за житлово-комунальні послуги споживач зобов`язаний сплатити пеню в розмірі, встановленому в договорі, але не вище 0,01 відсотка суми боргу за кожен день прострочення. Загальний розмір сплаченої пені не може перевищувати 100 відсотків загальної суми боргу. Нарахування пені починається з першого робочого дня, наступного за останнім днем граничного строку внесення плати за житлово-комунальні послуги. На підставі наведених норм права суд вважає, що оскільки відповідачка допустила неналежне виконання грошового зобов`язання, внаслідок чого виникла заборгованість, наявні правові підстави для стягнення з [PERSON] пені, інфляційних і трьох відсотків річних на підставі ст. 549, ч. 2 ст. 625 ЦК України, ст. 26 Закону України "Про житлово-комунальні послуги". Разом з тим, згідно з постановою Кабінету\~Міністрів України\~«Деякі питання\~оплати житлово-комунальних\~послуг в\~період воєнного\~стану» №206\~від 05.03.2022\~(в\~редакціях,\~чинних на\~момент здійснення\~нарахувань) до припинення чи скасування воєнного стану в Україні заборонено нарахування та стягнення неустойки (штрафів, пені), інфляційних нарахувань, процентів річних, нарахованих на заборгованість, утворену за несвоєчасне та/або неповне внесення населенням плати за житлово-комунальні послуги; припинення/зупинення надання житлово-комунальних послуг населенню у разі їх неоплати або оплати не в повному обсязі.\~Ця постанова набирає чинності з дня її опублікування і застосовується з 24.02.2022. Згідно з Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Надалі строк дії режиму воєнного стану неодноразово продовжувався, востаннє, на підставі Закону України «Про затвердження Указу Президента України\~Про продовження строку дії воєнного стану в Україні\~від 29.10.2024 № 4024-ІX та продовжений до 08.02.2025. Отже,\~виходячи з\~наведених норм\~законодавства,\~беручи до\~уваги те,\~що судом\~встановлено,\~що заборгованість\~відповідача за\~несвоєчасну сплату\~внесків на\~утримання будинку\~виникла за\~період з\~01.10.2021\~по 31.10.2023,\~відповідач звільнена\~від обов`язку\~сплачувати на\~користь позивача\~пеню,\~інфляційні та\~3%\~річних,\~які нараховані\~у період\~дії в\~Україні воєнного\~стану з\~24.02.2022\~по 31.10.2023,\~таким чиномз відповідача на користь позивача підлягають стягненню пеня, інфляційні та 3% річних, нараховані за період до введення воєнного стану на всій території України, а саме з 21.11.2021 (з наступного дня за останнім днем граничного строку внесення плати за житлово-комунальні послуги) по 23.02.2022 (включно). Виходячи з розміру заборгованості, яка нараховувалась щомісячними платежами по 465,00 грн, починаючи з 21.11.2021 по 23.02.2024, на підставі ч. 2 ст. 26 Закону України "Про житлово-комунальні послуги", згідно з якою пеня становить 0,01 відсоток суми боргу за кожен день прострочення, стягненню з відповідачки на користь позивача підлягає пеня за несвоєчасне здійснення платежів за надані послуги в сумі 9,16 грн. Також з відповідачки на користь позивачки на підставі ч. 2 ст. 625 ЦК України підлягають стягненню інфляційні за період з 01.10.2021 по 31.01.2022, що становить 37,54 грн, та 3% річних в розмірі 7,53 грн (а.с. 6, 7 на звороті). Щодо доводів адвоката Косигіна С.В., викладених у відзиві на позовну заяву. З приводу неправомірності обрання [PERSON] на посаду голови правління, легітимності проведення загальних зборів і прийнятих ними рішень. Відповідно до пунктів 1 - 3 розділу ІІІ Статуту органами управління об`єднання є загальні збори співвласників, правління, ревізійна комісія (ревізор) об`єднання. Вищим органом управління об`єднання є загальні збори, які вправі приймати рішення з усіх питань його діяльності. До виключної компетенції загальних зборів належать, зокрема, обрання членів правління, затвердження кошторису, визначення порядку сплати, переліку та розмірів внесків і платежів співвласників, тощо. Виконавчим органом об`єднання є правління, яке обирається і підзвітне загальним зборам. Правління здійснює керівництво поточною діяльністю об`єднання та має право приймати рішення з питань діяльності об`єднання, визначених цим Статутом. Порядок обрання та відкликання членів правління, їх кількісний склад та строки обрання встановлюються загальними зборами. Загальні збори своїм рішенням вправі будь-який час припинити повноваження правління чи окремих його членів. До компетенції правління належить, зокрема, здійснення контролю за своєчасною сплатою внесків і платежів та вжиття заходів щодо стягнення заборгованості згідно із законодавством (пункти 12-14 розділу ІІІ Статуту). Відповідно до пункту 16 розділу ІІІ Статуту ОСББ «Покровське 94» правління зі свого складу обирає голову правління та його заступника. На виконання своїх повноважень голова правління, серед іншого, забезпечує виконання рішень загальних зборів та рішень правління; діє без доручення від імені об`єднання та укладає в межах свої компетенції договори і вчиняє інші правочини відповідно до рішень правління; за рішенням правління видає довіреності на представництво інтересів об`єднання іншим особам; відповідно до рішень правління здійснює інші дії, спрямовані на досягнення мети та завдань об`єднання (а.с. 8-14). Згідно з протоколом № 1 установчих зборів співвласників будинку [ADDRESS] від 11.05.2016 вбачається, що на зборах створено правління ОСББ, до складу якого входить 9 чоловік, в тому числі, [PERSON] (а.с.181-182). Відповідно до протоколу № 1 правління будинку [ADDRESS] від 12.05.2016 обрано головою правління [PERSON] (на звороті а.с. 15-16). Зі змісту виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Покровське 94» вбачається, що керівником ОСББ «Покровське 94» є Нановський О.А. (на звороті а.с. 14-15). Зазначені протоколи на момент проведення розгляду справи є чинними і в установленому порядку незаконними не визнавались і не скасовувались, а судом під час розгляду справи по суті не встановлено, що вони прийняті з порушенням вимог статуту або закону, а відтак не заслуговують на увагу доводи представника відповідача про те, що голова правління ОСББ «Покровське 94» обраний з порушенням вимог законодавства. Неточність в назві ОСББ, які зазначені в протоколі № 1 від 12.05.2016 "Правління будинку [ADDRESS] " замість "Правління ОСББ «Покровське 94»" не є достатньою підставою вважати такі збори недійсними, а їх рішення, в тому числі щодо скликання загальних зборів, їх проведення, прийняті загальними зборами рішення, нелегітимними. Не заслуговують\~на увагу\~доводи представника\~відповідача щодо\~незаконності рішень\~загальних зборів,\~зокрема,\~про встановлення\~тарифів за\~надані послуги,\~оскільки суд\~беззаперечно встановив,\~що щомісячне\~нарахування вартості\~послуг відповідачу\~здійснено на\~підставі тарифів,\~які були\~затверджені рішенням\~загальних зборів,\~що належить\~до їх\~виключної компетенції\~відповідно до\~статуту,\~в свою чергу рішення загальних зборів та тарифи нечинними не визнавались. Також у відзиві на позовну заяву представник відповідача вказував, що правління ОСББ "Покровське 94" не набуло будь-яких прав згідно зі ст. 11 ЦК України, в тому числі звертатись до суду, оскільки установчі збори співвласників будинку [ADDRESS] всупереч положенням ст. 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», в редакції на момент створення ОСББ, не визначили строк, на який обирається правління. Суд визнає такі доводи неспроможними, такими, що не відповідають приписам ЦК України та Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», є довільним тлученням представником правових норм на власний розсуд. Так, ні стаття 7, ні ст. 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», в редакції станом на 11.05.2016 - проведення установчих зборів і обрання правління ОСББ "Покровське 94", як і в чинній редакції, не містять норм, що відсутність строку, на який обирається правління, має наслідком недійсність такого рішення, а сама по собі відсутність строку, на який обране правління, також не може мати наслідком вважати неправомірними всі його дії та рішення. Судом встановлено, про що зазначено вище по тексту рішення, що правління обрано на установчих зборах співвласників житлового будинку по [ADDRESS] з дотриманням статуту ОСББ «Покровське 94», вимог Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», порушень, які можуть свідчити про порушення його обрання та здійснення посадовими особами його діяльності, судом не встановлено. Суд відхиляє\~твердження адвоката\~Косигіна С.В.\~про те,\~щоголова правління ОСББ «Покровське 94» відповідно до статуту не має права на звернення до суду, оскільки як зазначено вище по тексту рішення, голова правління ОСББ "Покровське 94" наділений повноваженнями представляти інтереси ОСББ без доручення. Крім того, зі змісту протоколу №6 загальних зборів співвласників будинку [ADDRESS] від 10.03.2020 вбачається, що загальні збори співвласників постановили проводити підготовку документів до суду на боржників, заборгованість яких перевищує термін 3 місяці (на звороті а.с. 16-18). Щодо доводів адвоката Косигіна С.В., що позовна заява подана особою, повноваження якої не підтверджені належними доказами. Суд вважає безпідставними посилання представника відповідача, що позовну заяву подано неуповноваженою особою, оскільки ордер серії АМ №1067030 від 12.10.2023 не містить конкретну назву органу, в якому представнику доручається представляти інтереси довірителя, з огляду на таке. Нормами ч. 4 ст. 62 ЦПК України визначено,\~що повноваження\~адвоката,\~як представника,\~підтверджуються одним\~з таких\~документів: довіреністю; ордером, виданим відповідно до\~Закону України\~"Про\~адвокатуру та\~адвокатську діяльність"; дорученням. Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правничої допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правничої допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги. Ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера. Відповідно до п. 12 Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 12 квітня 2019 року № 41, в редакції на день звернення до суду з цим позовом, ордер має містити: прізвище, ім`я, по батькові або найменування особи, якій надається правнича допомога; посилання на договір про надання правничої допомоги/доручення органу (установи), уповноважених законом на надання безоплатної правничої допомоги, номер (у випадку наявності) та дату цього документа; назву органу, у якому надається правнича допомога адвокатом із зазначенням, у випадку необхідності, виду адвокатської діяльності відповідно до ст. 19 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», під назвою органу розуміється як безпосередньо назва конкретного органу так і назва групи органів визначених пунктом 2 частини 1 статті 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (наприклад, судові органи, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, органи досудового слідства, правоохоронні органи тощо); прізвище, ім`я, по батькові адвоката, який надає правничу допомогу на підставі ордера, номер та дату його свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, найменування органу, який його видав (КДКА відповідного регіону, з 01 січня 2013 року радою адвокатів відповідного регіону); номер посвідчення адвоката України, ким та коли воно видане; ким ордер виданий (назву організаційної форми): адвокатом, який здійснює адвокатську діяльність індивідуально (із зазначенням адреси робочого місця); адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням (повне найменування адвокатського бюро/адвокатського об`єднання та його місцезнаходження); адресу робочого місця адвоката, якщо вона відрізняється від адреси місцезнаходження адвокатського бюро/адвокатського об`єднання, яке видає ордер; обмеження повноважень, якщо такі передбачені договором про надання правничої допомоги; дату видачі ордера; підпис адвоката, який видав ордер, у разі здійснення ним індивідуальної діяльності (у графі «Адвокат»); підпис адвоката, який надає правову допомогу, якщо ордер, виданий адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням (у графі «Адвокат»); підпис керівника адвокатського бюро/адвокатського об`єднання, відтиск печатки адвокатського бюро/адвокатського об`єднання (за наявності) у випадку, якщо ордер видається адвокатським бюро/адвокатським об`єднанням. На підтвердження повноважень на представництво інтересів ОСББ «Покровське 94» адвокат Довгалюк Р.О. надав ордер серії АМ №1067030 від 12.10.2023, зі змісту якого вбачається, що адвокат має право представляти інтереси довірителя у взаємовідносинах з фізичними особами, судах всіх інстанцій, державних органах, органах місцевого самоврядування, юридичних особах незалежно від форм власності, виданий на підставі договору про надання правової допомоги\~\~№06/10-23/ЮО від 06.10.2023, який укладений між ОСББ "Покровське" та Адвокатським бюро "Григорія Миніча" (на звороті а.с. 29-31, 41). Дослідивши форму і зміст наданого ордеру, судом встановлено, що він містить всі реквізити, які передбачені п. 12 Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги. Крім того, в постанові у справі №686/3182/19 від 28.09.2023 Верховний Суд зробив висновок, що вказівка в ордері у графі «Назва органу, в якому надається правова допомога» про те, що правова допомога надається у судах всіх інстанцій є достатнім та необхідним підтвердженням того, що адвокат уповноважений надавати правову допомогу клієнту та представляти його інтереси в будь-яких судах України, а тому не вимагає уточнення/зазначення територіальної, інстанційної, предметної та суб`єктної юрисдикції судів. Аналогічні правові позиції викладені також в постановах Верховного Суду від 15 квітня 2020 року у справі № 361/4347/17, від 03 серпня 2020 року у справі № 428/3851/19,\~\~\~від 29 листопада 2021 року у справі № 754/3233/20. Таким чином, суд констатує, що підстави для повернення позовної заяви згідно з положеннями п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, оскільки позовна заява подана особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, відсутні. Крім того, після відкриття провадження у справі не підлягають застосуванню положення ч. 4 ст. 185 ЦПК України щодо повернення позовної заяви. Судом могли бути застосовані положення ст. 275 ЦПК України щодо залишення позовної заяви без розгляду, проте судом таких підстав не встановлено. Щодо недотримання представником позивача порядку звернення до суду з позовом. Є неспроможними і такими, що не ґрунтуються на нормах діючого законодавства, доводи адвоката Косигіна С.А. про те, що позивач передчасно звернувся з позовом до [PERSON] , оскільки остання не повідомлялась про наявність заборгованості і досудова вимога їй не направлялась, позаяк нормами матеріального і процесуального права, положеннями Статуту не передбачений обов`язок позивача звертатись до суду лише після попереднього направлення досудової вимоги боржнику. Водночас, суд зазначає, що відповідно до п. 2 розділу 5 Статуту ОСББ «Покровське 94» співвласник зобов`язаний своєчасно і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі, а направлення досудової вимоги є виключно правом, а не обов`язком стягувача. Також суд визнає неспроможними доводи адвоката Косигіна С.В. про те, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст.175 ЦПК України, позаяк в ній не зазначений електронний кабінет позивача. Позовна заява подана представником позивача адвокатом Довгалюком Р.О. з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, в позовній заяві зазначений електронний кабінет представника позивача, при відкритті провадження у справі судом надана оцінка відповідності позовної заяви за змістом і формою положенням ст. 175 ЦПК України, а відтак підстави для залишення позовної заяви без руху відсутні. Крім того, залишення позовної заяви без руху лише з такої підстави може бути розцінено, як надмірний формалізм. Перевірка відповідності позовної заяви вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України належить до виключної компетенції суду і взагалі не підлягає оцінці учасниками судового процесу, оскільки не належить до їх процесуальних прав, визначених ЦПК України. Також не заслуговують на увагу доводи адвоката Косигіна С.В., викладені у відзиві на позовну заяву, що до [PERSON] позивач пред`являє спеціальні вимоги, оскільки представником не наведено, які саме вимоги є спеціальними і чим вони відрізняються від вимог до інших учасників ОСББ. Підсумовуючи викладене, беручи до уваги встановлені фактичні обставини справи, дослідивши надані сторонами докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що відповідачка допустила неналежне виконання обов`язку зі своєчасного внесення плати за послуги з утримання будинку, внаслідок чого утворилась заборгованість, яка підлягає стягненню з урахування інфляційних та 3% річних, а також пені за несвоєчасне виконання зобов`язання, а відтак позовні вимоги підлягають задоволенню частково, тому суд стягує з відповідача на користь позивача заборгованість за\~надані послуги\~з утримання\~та обслуговування\~житлового будинку\~та нежитлових\~приміщень,\~яка утворилась\~станом на 31.10.2023, в розмірі 11841,66 грн; 9,16 грн пені, 7,53 грн - 3% річних, 37,54 грн - інфляційні, які нараховані за період з 21.11.2021 по 23.02.2022, що разом становить 11895,89 грн. V. Розподіл судових витрат На підставі\~ч.\~9\~ст.\~5\~Закону України\~«Про судовий\~збір» [PERSON] \~звільнена від\~сплати судового\~збору,\~як особа\~з інвалідністю\~другої групи. Відповідно до положень частини 1, пункту 1 частини 3\~статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. Згідно з положеннями частин першої-другої статті 137 ЦПК України\~витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Згідно з правилами пункту 3 частини 2\~статті 141 ЦПК України\~інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі часткового задоволення позову на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Хоча відповідачка звільнена від сплати судового збору, як особа з інвалідністю, при цьому процесуальні норми не звільняють її на цій підставі від сплати інших судових витрат, пов`язаних з розглядом справи. Частиною 8\~статті 141 ЦПК України\~встановлено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). На підтвердження понесених позивачем витрат з надання правничої допомоги представником позивача надано копію ордеру на надання правничої допомоги від 12.10.2023, копію договору про надання професійної правничої допомоги від 06.10.2023, відповідно до п. 3.1 якого передбачено, що розмір гонорару або порядок його обчислення та сплати погоджується сторонами у додатках до договору, додаток № 1 до договору, в пункті першому якого визначено, що розмір гонорару за підготовку і подання позовної заяви до суду про стягнення заборгованості становить 3000,00 грн (а.с. 5, 29-31). Враховуючи, що позовні вимоги задоволені частково, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати на надання правничої допомоги пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, що становить 2760,00 грн. Серед іншого, в позовній заяві адвокат Довгалюк Р.О. просив стягнути з [PERSON] витрати на отримання інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно в сумі 33,00 грн та 36,00 грн поштових витрат за направлення вимоги про погашення заборгованості. Згідно з ч. 2 ст. 133 ЦПК України \~до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Отже, витрати на отримання інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та витрати на поштові відправлення не є судовими витратами в розумінні ст. 133 ЦПК України, а тому в їх задоволенні слід відмовити.

Outcome: approved