Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-19 00:00:00

У жовтні 2024 року позивач звернулася до суду з позовом до Приватного акціонерного товариства «МЕТЛАЙФ» про зобов`язання виконати умови договору. В обґрунтування позовних вимог зазначила, що 17.06.2004 між нею та ЗАТ «Американська Компанія Страхування Життя АІГ Життя», правонаступником якого є відповідач - ПрАТ «МЕТЛАЙФ», укладено договір страхування по програмі страхування життя «Золотий капітал», строком з 17.06.2004 по 17.06.2024, відповідно до умов якого позивач сплатила першу страхову премію в розмірі 1500 грн. та отримала страховий поліс № 100010473. Надалі вона своєчасно сплачувала страхові внески до закінчення дії Договору. ЗАТ «Американська Компанія Страхування Життя АІГ Життя» встановило позивачу спеціальну пропозицію - страхування на випадок смерті внаслідок нещасного випадку (код ADI), страхування на випадок постійної непрацездатності внаслідок нещасного випадку, програму страхування додаткових ризиків на випадок непрацездатності внаслідок нещасного випадку (код ADI) за період з 17.06.2004 по 17.06.2024, страхова сума - 30572 грн. Відповідно до\~п.\~20.1\~Договору після\~першого року\~та протягом\~всього строку\~дії Договір\~страхування дає\~Страхувальнику право\~на Негарантований\~бонус,\~отриманий Страховиком\~від інвестування\~сум відповідного\~математичного резерву.\~Негарантований бонус\~розраховується як\~надлишок задекларованого\~доходу страховика\~над величиною\~інвестиційного доходу,\~визначеного згідно\~Договору страхування.\~Доля участі\~Страхувальника в\~частині надлишку\~задекларованого доходу\~Страховика над\~величиною інвестиційного\~доходу встановлена\~на рівні\~не менше\~85%.\~Негарантований бонус\~розраховується в\~кінці кожного\~року при\~умові,\~якщо Договір Страхування діяв протягом року та базується на сумі математичного резерву згідно Договору Страхування на кінець попереднього року. Першою сумою математичного резерву для інвестування є сума, яка утворюється на кінець року після першої річниці дії Договору Страхування. Страхувальник має право отримати Негарантований бонус, якщо він є, на третю річницю Договору Страхування. Негарантований бонус, який може утворюватися на кінець попереднього року зменшується на суму Негарантованого бонусу, отриману Страхувальником за рік і також інвестується, а відповідний доход визначається згідно попереднього розрахунку збільшеному на величину інвестиційного доходу. Однак, якщо ставка доходу від інвестицій суми математичного резерву є меншою від величини інвестиційного доходу, тоді Негарантований бонус розраховуватися не буде. Також негарантований бонус який може утворюватися на кінець попереднього фінансового року, буде зараховуватися на рівні не менше ніж 85 % від ставки доходу. Якщо дія Договору Страхування достроково припиняється або Договір Страхування стає повністю сплаченим згідно з відповідними умовами Правил Страхування , тоді Страхувальник також має право на отримання негарантованого бонусу (п.20.2). В момент припинення дії Договору Страхування або у випадку смерті застрахованої особи, будь-яка належна сума негарантованого бонусу буде сплачена відповідно застрахованій особі або вигодонабувачеві. Разом з тим, договір страхування передбачає право на отримання негарантованого бонусу за період між останньою датою нарахування негарантованого бонусу та датою закінчення дії Полісу або смерті. Право на отримання негарантованого бонусу припиняється коли договір страхування стає повністю сплаченим (п.20.3). 17.06.2024 строк дії Договору страхування закінчився. Крім того, позивачем протягом його дії сплачувались індексовані страхові премії, тобто після закінчення дії Договору позивач повинна була отримати негарантований бонус, що був накопчений за цим договором, а також виплату зі спеціального інвестиційного фонду, яка здійснюється після утримання товариством належних витрат, а саме податку, розмір якого встановлено ПК України та військового збору в розмірі 1,5% від суми виплати. До теперішнього\~часу відповідачем\~не нарахована\~та не\~сплачена сума\~негарантованого бонусу,\~виплата зі\~спеціального інвестиційного\~фонду відповідно до договору страхування, у зв`язку з чим позивач вимушена звернутися до суду з вказаною позовною заявою. Ухвалою Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська\~від 21.10.2024 справу прийнято до розгляду, відкрито провадження та визначено її розгляд проводити в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами (а.с.64). Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Судом було вжито всіх заходів для повідомлення відповідача про розгляд даної справи в порядку спрощеного позовного провадження. Так, ухвала суду про відкриття провадження у справі разом з позовною заявою та з додатками до неї була отримана відповідачем 05.11.2024, про що свідчить повідомлення Укрпошти про вручення поштового рекомендованого відправлення. Суд, дослідивши письмові докази, приходить до наступних висновків. Судом встановлено, що 17.06.2004 між [PERSON] та ЗАТ «Американська Компанія Страхування Життя АІГ Життя», правонаступником якого є відповідач - ПрАТ «МЕТЛАЙФ», укладено договір страхування по програмі страхування життя «Золотий капітал», строком з 17.06.2004 по 17.06.2024, відповідно до умов якого позивач сплатила першу страхову премію в розмірі 1500 грн. та отримала страховий поліс № 100010473 (а.с.34). Відповідно до п. 20.1 Правил добровільного страхування життя громадян ЗАТ «Американська Компанія Страхування Життя АІГ Життя» (далі Правила), 1) після першого року та протягом всього строку дії Договір страхування дає Страхувальнику право на Негарантований бонус, отриманий Страховиком від інвестування сум відповідного математичного резерву. Негарантований бонус розраховується як надлишок задекларованого доходу страховика над величиною інвестиційного доходу, визначеного згідно Договору страхування. Доля участі Страхувальника в частині надлишку задекларованого доходу Страховика над величиною інвестиційного доходу встановлена на рівні не менше 85%. Негарантований бонус розраховується в кінці кожного року при умові, якщо Договір Страхування діяв протягом року та базується на сумі математичного резерву згідно Договору Страхування на кінець попереднього року. Першою сумою математичного резерву для інвестування є сума, яка утворюється на кінець року після першої річниці дії Договору Страхування. Страхувальник має право отримати Негарантований бонус, якщо він є, на третю річницю Договору Страхування. Негарантований бонус, який може утворюватися на кінець попереднього року зменшується на суму Негарантованого бонусу, отриману Страхувальником за рік і також інвестується, а відповідний доход визначається згідно попереднього розрахунку збільшеному на величину інвестиційного доходу. Однак, якщо ставка доходу від інвестицій суми математичного резерву є меншою від величини інвестиційного доходу, тоді Негарантований бонус розраховуватися не буде. Також, Негарантований бонус який може утворюватися на кінець попереднього фінансового року, буде зараховуватися на рівні не менше ніж 85 % від ставки доходу; якщо дія Договору Страхування достроково припиняється або Договір Страхування стає повністю сплаченим згідно з відповідними умовами Правил Страхування, тоді Страхувальник також має право на отримання Негарантованого бонусу; 3) в момент припинення дії Договору Страхування або у випадку смерті застрахованої особи, будь-яка належна сума негарантованого бонусу буде сплачена відповідно застрахованій особі або вигодонабувачеві. Разом з тим, договір страхування передбачає право на отримання негарантованого бонусу за період між останньою датою нарахування негарантованого бонусу та датою закінчення дії Полісу або смерті. Право на отримання негарантованого бонусу припиняється коли договір страхування стає повністю сплаченим. 17.06.2024 строк дії даного Договору страхування закінчився. Згідно ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст. 509, 526 ЦК України зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості. Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно вимог ст.ст. 525 ЦК України, одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ст. 598, 599 ЦК України зобов`язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом. Зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином. Відповідно до ст. 610, 611 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору. Відповідно до ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Згідно ст. 627 ЦК України відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. У договорах за участю фізичної особи - споживача враховуються вимоги законодавства про захист прав споживачів. Відповідно до ст. 628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Сторони мають право укласти договір, в якому містяться елементи різних договорів (змішаний договір). До відносин сторін у змішаному договорі застосовуються у відповідних частинах положення актів цивільного законодавства про договори, елементи яких містяться у змішаному договорі, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті змішаного договору. Відповідно до ч. 1 ст. 979 ЦК України договір страхування укладається відповідно до цього Кодексу, Закону України «Про страхування», інших законодавчих актів. Стаття 982 ЦК України передбачає, що істотними умовами договору страхування є предмет договору страхування, страховий випадок, розмір грошової суми, в межах якої страховик зобов`язаний провести виплату у разі настання страхового випадку (страхова сума), розмір страхового платежу і строки його сплати, строк договору та інші умови, визначені актами цивільного законодавства. У статті 629 ЦК України закріплено один із фундаментів на якому базується цивільне право - обов`язковість договору. Тобто з укладенням договору та виникненням зобов`язання його сторони набувають обов`язки (а не лише суб`єктивні права), які вони мають виконувати (постанова Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 23.01.2019 у справі № 355/385/17 (провадження N 61-30435сво18)). Усталеним як в цивілістичній доктрині, так і судовій практиці під принципами виконання зобов`язань розуміються загальні засади, згідно з якими здійснюється виконання зобов`язання. Як правило виокремлюється декілька принципів виконання зобов`язань, серед яких: належне виконання зобов`язання; реальне виконання зобов`язання; справедливість добросовісність та розумність (частина третя статті 509 ЦК України). Принцип належного виконання полягає в тому, що виконання має бути проведене: належними сторонами; щодо належного предмету; у належний спосіб; у належний строк (термін); у належному місці (постанова Верховного Суду в складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 01.03.2021 у справі № 180/1735/16-ц (61-18013сво18)). У зв`язку з вищевикладеним, оскільки відповідачем не надано до суду доказів здійснення розрахунку з позивачем та виплати їй передбаченого умовами договору страхування негарантованого бонусу, суд приходить до висновку, що позовні вимоги в цій частині підлягають задоволенню. Щодо витрат позивача на професійну правничу допомогу судом відзначається таке. Відповідно до положень ч.ч.1-3 ст.137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Згідно з ч. 4 ст.137 ЦПК України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, втраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. Склад і розмір судових витрат входить до предмета доказування у справі, тому особа, яка заявила про витрати на професійну правничу допомогу, має документально підтвердити та довести, що такі витрати є дійсними, необхідними та розумними. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 16.11.2022 (справа №922/1964/21) зроблено висновок, що при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. З матеріалів справи вбачається, що 12.08.2024 між ТОВ «ЦЕНТР ПРАВОВОЇ ДОПОМОГИ/ЮРИДИЧНИХ ПОСЛУГ» та [PERSON] було укладено договір №12082404 про надання правової допомоги/юридичних послуг (а.с.59). Згідно наданого акту приймання-передачі наданих послуг №12082404 від 07.10.2024 вартість послуг виконавця за цим договором складає 8\~500,00 грн. (а.с.60). Відповідно п. 63 постанови Великої Палати Верховного Суду від 13.07.2022 у справі № 496/3134/19 витрати на юридичні послуги, надані стороні у справі іншою, ніж адвокат, особою, не належать до витрат на професійну правничу допомогу та не можуть бути відшкодовані у порядку частини четвертої статті 137, частини сьомої статті 139 та частини третьої статті 141 ЦПК України. У зв`язку з вищевикладеним, оскільки на підтвердження підстав для стягнення з відповідача судових витрат, пов`язаних з правничою допомогою, позивачем не надано до суду доказів того, що правова допомога по даній справі надавалась саме адвокатом або адвокатським об`єднанням, суд вважає позовні вимоги в цій частині такими, що не підлягають до задоволення. Згідно зі ст. 141 ЦПК України з відповідача слід стягнути на користь держави судовий збір в сумі 1211,20 грн.

Outcome: partial