Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-12 00:00:00

Позивачка звернулась з позовом до відповідача зазначивши, що з 13.02.2003 по 10.02.2018 з проживала разом зі своїм чоловіком [PERSON] ( факт проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу встановлено на підставі постанови Житомирського апеляційного суду від 08 грудня 2020 року). Її чоловік [PERSON] загинув [INFO] внаслідок нещасного випадку на виробництві, який стався 07 лютого 2018 року о 8 годині 45 хвилин у Товаристві з додатковою відповідальністю «Коростенський щебзавод». Факт нещасного випадку на виробництві підтверджується Актом проведення повторного спеціального розслідування групового нещасного випадку, що стався 07 лютого 2018 року о 08 год. 45 хв. на Товаристві з додатковою відповідальністю Коростенський щебзавод» (Форма Н-5) від 22 червня 2018 року, відповідно до якого причиною смерті є закрита черепно-мозкова травма, крововилив під оболонки головного мозку, забій і здавлення головного мозку (розділ І Акту), отримані внаслідок нещасного випадку на виробництві. Також у згаданому акті зазначені встановлені комісією дії/бездіяльність посадових осіб, які призвели до настання нещасного випадку, - невиконання посадових обов`язків, а саме: недостатній контроль за виконанням працівниками вимог інструкції з охорони праці, чим порушено вимоги пі розділу «Контроль» Службових обов`язків зазначених у Посадовій інструкції №3.43 автомеханіка автотранспортного цеху (п.4.2.3 Акту); - невиконання посадових обов`язків, а саме: недостатній контроль за виконанням працівниками вимог інструкції з охорони праці, чим порушено вимоги пі розділу «Контроль» Службових обов`язків, зазначених у Посадовій інструкції №3.44 начальника автотранспортного цеху (п.4.2.4 Акту); - невиконання посадових обов`язків , а саме не в повній мірі забезпечено додержання правил і норм охорони праці підчас проведення ремонтних робіт, чим порушено вимоги п 2.15 Посадової інструкції головного механіка (п.4.2.5 Акту). Відповідно до висновків комісії (розділ 6), даний нещасний випадок стався під час виконання потерпілим трудових обов`язків за режимом роботи підприємством. За результатами спеціального розслідування нещасного випадку було складено акт форми Н-5. Нещасний випадок вважається пов`язаним з виробництвом і береться на облік ТДВ «Коростенський щебзавод» на потерпілих [PERSON] та [PERSON] складаються відповідні акти. Акт про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом (форма Н-5) складений 22 червня 2018 року та затверджений начальником Управління Держпраці у Житомирській області 23 червня 2018 року. Зі змісту акту спеціального розслідування групового нещасного випадку, що стався 07.02.2018 року в Товаристві з додатковою відповідальністю «Коростенський щебзавод», причинами, з яких стався нещасний випадок визнано організаційні причини, а також порушення технологічного процесу, а саме виконання робіт зі знімання задніх здвоєних коліс а/с БелАЗ без попереднього спуску повітря з обох шин, чим порушено вимоги технологічної картки №6 та вимоги п.2.3 Інструкції з охорони праці №3.26 під час виконання шино монтажних робіт; невиконання вимог інструкцій з охорони праці, а саме виконання робіт зі знімання задніх здвоєних коліс а/с БелАЗ без попереднього спуску повітря з обох шин, чим порушено вимоги п.2.3 Інструкції з охорони праці №3.26 під час виконання шино монтажних робіт; невиконання посадових обов`язків, а саме недостатній контроль за виконанням працівниками вимог інструкцій з охорони праці, чим порушено вимоги п.1 розділ 7 «Контроль» Службових обов`язків, зазначених у Посадовій інструкції №3.43 автомеханіка автотранспортного цеха; невиконання посадових обов`язків, а саме недостатній контроль за виконанням працівниками вимог інструкцій з охорони праці, чим порушено вимоги п. 1 розділу «Контроль» Службових обов`язків, зазначених у Посадовій інструкції №3.44 начальника автотранспортного цеха; невиконання посадових обов`язків, а саме: не в повній мірі забезпечено додержання правил і норм охорони праці під час проведення ремонтних робіт, чим порушено вимоги п.2.15 Посадової інструкції головного механіка. Вказані підстави відповідальності ТДВ «Коростенський щебзавод» за моральну шкоду, спричинену внаслідок загибелі чоловіка позивача підтверджується долученими до позову документами, а саме: Актом форми Н-5 проведення повторного спеціального розслідування групового нещасного випадку від 22.06.2018; відповідно до якого смерть чоловіка настала внаслідок нещасного випадку на виробництва. Факт загибелі чоловіка позивача беззаперечно свідчить про наявність негативних наслідків морального та психологічного характеру. Позивач втратила близьку людину і таку втрату не можливо відновити, що призвело до порушення нормальних життєвих зв`язків і потребує додаткових зусиль для організації свого життя. Внаслідок смерті чоловіка позивачеві завдано моральної шкоди, вона втратила рідну людину, зазнавши при цьому великих душевних страждань, залишилася без підтримки свого чоловіка, що спричиняє їй моральні страждання та хвилювання і на теперішній час. Встановити ціну людського життя, повернути близьку людину неможливо. Моральну шкоду не можна відшкодувати в повному обсязі, так як немає, і не може бути точних критеріїв майнового виразу душевного болю. Будь-яка компенсація моральної шкоди не може бути адекватною дійсним стражданням, тому будь-який її розмір може мати суто умовний вираз. Виходячи із засад розумності та справедливості, беручи до уваги конкретні обставини по справі, істотність вимушених змін у житті, втрату підтримки близької людини, наслідки, що наступили, та їх невідворотність, позивач вважає, що справедливою компенсацією перенесених нею моральних страждань, пов`язаних із втратою чоловіка буде стягнення з відповідача моральної шкоди у розмірі 500 000 грн.. Просила стягнути з Товариства з додатковою відповідальністю "Коростенський щебзавод" на її користь 500000 (п`ятсот тисяч) гривень у рахунок відшкодування моральної шкоди внаслідок смерті чоловіка. Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити. Пояснила, що смерть чоловіка завдала їй непоправної моральної шкоди, яка не може бути виміряна у грошовому виразі, зазначена нею сума є умовною, оскільки жодне відшкодування не поновить їй втрату чоловіка, однак вважає, що вона є адекватною тим моральним втратам та стражданням, які вона зазнала. Просила врахувати суттєвість втрати, істотність порушення та його наслідки. Відповідачем подано відзив на позовну заяву, в якому зазначено про те, що відповідач позовні вимоги визнає частково на суму 100000 грн., свою позицію обгрунтовує складним фінансовим становищем підприємства в умовах воєнного стану, минування тривалого часу від загибелі потерпілого, непідтвердженням позивачем розміру заподіяної шкоди, проведення відповідачем виплат іншим членам сім`ї загиблого у сумі 700000 грн.. Представники відповідача [PERSON] та [PERSON] позовні вимоги визнали частково, посилаючись на те, що вважають зазначену позивачем суму відшкодування завищеною, оскільки під час службового розслідування нещасного випадка у його настанні була встановлена і вина загиблого, який при проведенні ремонтних робіт не дотримався правил безпеки. Зазначили про те, що вважають достатнім відшкодуванням у сумі 100000 грн.. Діти позивача та загиблого уже отримали від відповідача відшкодування моральної шкоди на суму 700000 грн. (200000 грн. та 500000 грн.). При визначені суми відшкодування просили врахувати фінансовий стан підприємства в умовах війни, порушення правил техніки безпеки праці, які були допущені загиблим, обгрунтованість розміру шкоди. Вислухавши пояснення та доводи сторін, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про наступне: Судом встановлено, що позивач, як член сім`ї [PERSON] , який [INFO] о 08 годині 45 хвилин під час виконання трудових обов`язків у результаті нещасного випадку на виробництві отримав смертельну травму, яка призвела до його смерті [INFO] , звернулась до суду з позовом про відшкодування моральної шкоди, завданої смертю чоловіка. Факт проживання [PERSON] , померлого [INFO] , з позивачем однією сім`єю без реєстрації шлюбу в період з 13.02.2003 року по 10.02.2018 року встановлено у справі №279/3562/18 за позовом [PERSON] до Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Житомирській області про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, зобов`язання провести нарахування та виплату страхових виплат. Обставини загибелі [PERSON] уже були предметом дослідження у цивільній справі №279/5551/23 за позовом [PERSON] до Товариства з додатковою відповідальністю «Коростенський щебзавод» про відшкодування моральної шкоди, завданої смертю батька, внаслідок нещасного випадку на виробництві, в якій було встановлено, що за результатами спеціального розслідування нещасного випадку, що стався з [PERSON] , були складені акти форми Н-1 та Н-5; зі змісту акту спеціального розслідування групового нещасного випадку, що стався 07.02.2018 року в Товаристві з додатковою відповідальністю «Коростенський щебзавод», причинами, з яких стався нещасний випадок визнано організаційні причини, а також порушення технологічного процесу, особами, дія або бездіяльність яких призвели до настання нещасного випадку, зазначені [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] .. Установлені у вищевказаних справах обставини є преюдиційними у даній справі, тому окремому доведенню не підлягають, окрім того, що сторонами не оспорюються та не заперечуються. Стаття 23 ЦК України визначає, що моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі, гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Згідно статті 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Моральна шкода відшкодовується незалежно від вини органу державної влади, органу влади Автономної республіки Крим, органу місцевого самоврядування, фізичної або юридичної особи, яка її завдала, якщо шкоди завдано каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи внаслідок джерела підвищеної небезпеки. Відповідно до частини другої статті 1168 ЦК України моральна шкода, завдана смертю фізичної особи, відшкодовується її чоловікові (дружині), батькам (усиновлювачам), дітям (усиновленим), а також особам, які проживали з нею однією сім`єю. Згідно ч.2 ст.1187 ЦК України шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку. Обов`язок відповідача відшкодувати позивачеві завдану смертю особи, з якою вона тривалий час проживала однією сім`єю, узгоджується з положеннями ст.13 Закону України «Про охорону праці» якою передбачено, що роботодавець зобов`язаний створити на робочому місті в кожному структурному підрозділу умови праці відповідно до нормативно-правових актів, а також забезпечити додержання вимог законодавства щодо прав працівників у галузі охорони праці; частини першої ст.153 КЗпП України, згідно якої на всіх підприємствах, в установах, організаціях створюються безпечні і нешкідливі умови праці; забезпечення безпечних і нешкідливих умов праці покладається на власника або уповноважений ним орган; умови праці на робочому місці, безпека технологічних процесів, машин, механізмів, устаткування та інших засобів виробництва, стан засобів колективного та індивідуального захисту, що використовуються працівником, а також санітарно-побутові умови повинні відповідати вимогам нормативних актів про охорону праці; власник або уповноважений ним орган повинен впроваджувати сучасні засоби техніки безпеки, які запобігають виробничому травматизмові, і забезпечувати санітарно-гігієнічні умови, що запобігають виникненню професійних захворювань працівників; на власника або уповноважений ним орган покладається систематичне проведення інструктажу (навчання) працівників з питань охорони праці, протипожежної охорони; ст.160 КЗпП України, якою на власника або уповноважений ним орган покладається постійний контроль за додержанням працівниками вимог нормативних актів про охорону праці. Судом не ставиться під сумнів факт перенесення позивачем моральних страждань, пов`язаних з втратою чоловіка, батька її дітей, яка є непоправною і незворотною, суттєво порушила нормальні життєві зв`язки позивача та призвела до їх змін. З роз`яснень п.9 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» слідує, що розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Врахуваючи вищевказані роз`яснення Верховного Суду України, конкретні обставини нещасного випадку, пов`язаного з виробництвом, внаслідок якого настала смерть члена сім`ї позивача, ступінь вини відповідача, який не забезпечив належних безпечних умов праці та контролю за їх дотриманням, характер, глибину і тривалість моральних страждань позивача, з урахуванням вимог розумності і справедливості, суд дійшов висновку про стягнення з відповідача на користь позивача на відшкодування моральної шкоди 200000 гривень, що буде адекватним відшкодуванням та не призведе до безпідставного збагачення. За таких обставин позовні вимоги підлягають частковому задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: partial