Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-09 00:00:00

Позивач звернувся до Жовтневого районного суду м. Запоріжжя з вказаним позовом, в якому просив стягнути солідарно з [PERSON] та [PERSON] заборгованість по внескам та платежам співвласників об`єднання за період з липня 2021 по червень 2024 включно в розмірі 18656,70 грн., а також три відсотки річних в розмірі 605,70грн., інфляційні втрати в розмірі 1977,61грн., витрат на правничу допомогу та судовий збір. Позовні вимоги обґрунтував тим, що Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Соборний 106-А» забезпечує утримання багатоквартирного будинку за адресою: [ADDRESS] , де розташована квартира [ADDRESS] , загальною площею 56,32 м2, власниками якої є [PERSON] і [PERSON] . Всупереч діючому законодавству відповідачі не вносять внески та платежі на утримання будинку і прибудинкової території, через що позивач звернувся до суду. Ухвалою судді Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 04 жовтня 2024 року по справі відкрите провадження, ухвалено справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін . Представник позивача в судове засідання надала заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримала, наполягала на задоволенні позову. Відповідачі , належним чином повідомлені про час та місце слухання справи, до судового засідання не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили , відзив на позов не надали, в зв`язку з чим на підставі ч.3 ст. 223, ч.1 ст. 280 ЦПК України справу розглянуто у відсутність відповідачів на підставі доказів наявних в матеріалах справи. Суд, дослідивши письмові матеріали справи, приходить до наступних висновків. Так, судом встановлено, що [PERSON] і [PERSON] є співвласниками квартири за адресою: [ADDRESS] та є споживачами житлової послуги - послуги з управління багатоквартирним будинком. Пунктом 2 Розділу IV Статуту ОСББ «Соборний 106-А» передбачено, що: «Сплата встановлених загальними зборами об`єднання внесків і платежів, у т.ч. відрахувань до ремонтного, резервного фондів у розмірах і у строки, що встановлені загальними зборами об`єднання, є обов`язковою для усіх учасників». 06 лютого 2021р. загальними зборами ОСББ був затверджений розмір внеску, що спрямовується на управління і утримання будинку (з розрахунку на 1 кв. метр загальної площі приміщення), який складає за січень-березень 2021р. - 6,75грн. 1 кв.метр, за квітень-жовтень 2021р. - 10,50грн. 1 кв.метр, за листопада-грудень 2021р. по теперішній час - 7,00грн. 1 кв.метр. 08 липня 2021р. загальними зборами ОСББ був затверджений одноразовий внесок до цільового фонду на розробку проектно-кошторисної документації) із розрахунку 28,85 грн. за 1 кв.метр (з розрахунку на 1 кв. метр загальної площі квартири, що належить власнику) 08 вересня 2022р. загальними зборами ОСББ був затверджений одноразовий внесок до ремонтного фонду з цільовим призначенням «для оплати робіт з ремонту покрівлі (нижній шар)» із розрахунку 28,72 грн. за 1 м2 (з розрахунку на 1 кв. метр загальної площі квартири, що належить власнику). Всупереч діючому законодавству відповідачі, які є співвласниками житлового приміщення за адресою: [ADDRESS] , загальною площею 56,32 м2 та співвласниками ОСББ «Соборний 106-А», не вносять внески та платежі на утримання будинку і прибудинкової території. Заборгованість відповідачів перед ОСББ «Соборний 106-А» за період з 01.07.2021 по 30.06.2024 становить 18656,70 гривень. Відповідно до\~статті 1 Закону України від 29 листопада 2001 року № 2866-III «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку»\~об`єднання\~\~співвласників багатоквартирного будинку - це юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна. Статтею 4 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку»\~передбачено, що основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання. За змістом статті 10 Закону України вищим органом управління об`єднання є загальні збори. Рішення загальних зборів, прийняте відповідно до статуту, є обов`язковим для всіх співвласників. Відповідно до\~статті 12 вказаного Закону\~управління багатоквартирним будинком здійснює об`єднання через свої органи управління. За рішенням загальних зборів функції з управління багатоквартирним будинком можуть бути передані (всі або частково) управителю або асоціації. Об`єднання самостійно визначає порядок управління багатоквартирним будинком та може змінити його у порядку, встановленому цим Законом та статутом об`єднання. Згідно з частиною першою\~статті 13 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»\~(чинного на час спірних правовідносин) передбачено, що залежно від функціонального призначення житлово-комунальні послуги поділяються на: 1) комунальні послуги (централізоване постачання холодної води, централізоване постачання гарячої води, водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем), газо- та електропостачання, централізоване опалення, а також вивезення побутових відходів тощо); 2) послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій (прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, санітарно-технічне обслуговування, обслуговування внутрішньобудинкових мереж, утримання ліфтів, освітлення місць загального користування, поточний ремонт, вивезення побутових відходів тощо); 3) послуги з управління будинком, спорудою або групою будинків (балансоутримання, укладання договорів на виконання послуг, контроль виконання умов договору тощо); 4) послуги з ремонту приміщень, будинків, споруд (заміна та підсилення елементів конструкцій та мереж, їх реконструкція, відновлення несучої спроможності несучих елементів конструкцій тощо). Відповідно до пункту 5 частини третьої\~статті 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»\~споживач зобов`язаний оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. Згідно зі\~статтею 385 ЦК України\~власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку (будинках) для забезпечення експлуатації такого будинку (будинків), користування квартирами та нежитловими приміщеннями й управління, утримання і використання спільного майна багатоквартирного будинку (будинків) можуть створювати об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (будинків). Відповідно до\~статті 509 ЦК України\~зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених\~статтею 11 цього Кодексу. Згідно зі\~статтею 15 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку»\~співвласник зобов`язаний: виконувати вимоги статуту об`єднання; виконувати рішення статутних органів, прийняті у межах їхніх повноважень; не допускати порушення законних прав та інтересів інших співвласників; своєчасно і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі. Відповідно до частини першої статті\~17, статті\~20, частин шостої, сьомої, восьмої статті\~22, частини четвертої статті\~23 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку»\~власники квартир у багатоквартирному будинку, функції по утриманню якого і прибудинкової території здійснює об`єднання співвласників, зобов`язані нести витрати по утриманню спільного неподільного майна незалежно від членства в об`єднанні в розмірі затверджених в установленому порядку тарифів. Згідно зі\~статті 642 ЦК України, якщо особа, яка одержала пропозицію укласти договір, у межах строку для відповіді вчинила дію відповідно до вказаних у пропозиції умов договору (надала послуги, сплатила відповідну суму грошей тощо), яка засвідчує її бажання укласти договір, ця дія є прийняттям пропозиції, якщо інше не вказане в пропозиції укласти договір або не встановлено законом. Судом встановлено, що протоколами загальних зборів членів ОСББ були встановлені розміри плати з утримання будинку і прибудинкової території, а відповідачі є власниками квартири в будинку за адресою: [ADDRESS] , в якому створено ОСББ, а тому суд приходить до висновку, що відповідачі зобов`язані здійснювати платежі по утриманню будинку і прибудинкової території. Такий висновок суду відповідає правовій позиції Верховного Суду, викладеній у постанові від 18.11.2020 у справі №638/19174/2020, відповідно до якої власник квартири, в якому створено ОСББ, зобов`язаний здійснювати платежі та внески (незалежно від членства в об`єднанні) за наявності підтверджених витрат на управління, утримання, збереження будинку. Аналогічна позиція викладена у постанові від 22.07.2020 у справі №210/19958/15-ц. Вирішуючи спір по суті, суд виходить з вимог ст.ст.12,81 ЦПК України, якими передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Наданий позивачем розрахунок заборгованості за особовим рахунком по квартирі за адресою: [ADDRESS] відповідачами не спростований. У зв`язку з несвоєчасним виконанням відповідачами свого обов`язку зі сплати внесків на утримання будинку та прибудинкової території, який має ознаки грошового зобов`язання, позивач відповідно до ст. 625 ЦК України правомірно нарахував суму інфляційних втрат з 01.07.2021 року по 23.02.2022 року та суму 3 % річних з 01.07.2021 року по 23.02.2022 року. Разом з тим, Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 року «Про введення воєнного стану в Україні`та Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 року у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, з 24.02.2022 року введено воєнний стан, строк дії якого неодноразово продовжено.. Також, Законом України від 15 березня 2022 року № 2120-IX «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану»\~(далі - Закон № 2120-IX) доповнено, серед іншого, розділ "Прикінцеві та перехідні положення"\~Цивільного кодексу України\~пунктом 18. Зокрема, наразі вказаним пунктом визначено, що у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Також, вказаним пунктом установлено, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). При цьому, пунктом 1 постанови Кабінету Міністрів України № 206 від 5 березня 2022 року «Деякі питання оплати житлово-комунальних послуг в період воєнного стану» установлено, що до припинення чи скасування воєнного стану в Україні забороняється нарахування та стягнення неустойки (штрафів, пені), інфляційних нарахувань, процентів річних, нарахованих на заборгованість, утворену за несвоєчасне та/або неповне внесення населенням плати за житлово-комунальні послуги. Враховуючи вищенаведене, з відповідачів слід стягнути суму інфляційних втрат з 01.07.2021 року по 23.02.2022 року в розмірі 1205,75 гривень , 3 % річних з 01.07.2021року по 23.02.2022 року в сумі 364,96 гривень. Питання про судові витрати слід вирішити відповідно до ст. 141 ЦПК України пропорційно задоволеним позовним вимогам , стягнувши з відповідачів судовий збір в розмірі по 1153,46 гривень з кожного. Відповідно до п. 1 ч. 2\~ст. 141 ЦПК України\~інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача. Частинами 1, 3\~ст. 133 ЦПК України\~передбачено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. Згідно ч. 8\~ст. 141 ЦПК України\~розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. З договору про надання правової допомоги від 15 серпня 2024 року вбачається, що договір укладений між адвокатом Цапіною Т.С. та ОСББ «Соборний 106-А» . Згідно акту від 19 серпня 2024 року прийому виконаних робіт, вартість наданих [PERSON] послуг на професійну правничу допомогу склала 2000,00 гривень , з яких: підготовка та подання позовної заяви 2000,00 гривень. Згідно\~ст.137 ЦПК України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат:1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Суд звертає увагу на наявний у матеріалах справи позов та додані до нього докази, які свідчать про виконану адвокатом роботу. Зазначені положення кореспондуються з європейськими стандартами, зокрема п. 14 Рекомендацій Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно шляхів полегшення доступу до правосуддя № R (81) 7, в якому передбачено, що, за винятком особливих обставин, сторона, що виграла справу, повинна в принципі отримувати від сторони, що програла, відшкодування зборів і витрат, включаючи гонорари адвокатів, які вона обґрунтовано понесла у зв`язку з розглядом. Враховуючи, що позивачем надано до суду опис робіт, виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги, сума витрат на оплату послуг адвоката встановлена судом в розмірі 2000,00 гривень ( складання позовної заяви) є співмірною з обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт, відповідачами клопотання про зменшення вказаних витрат заявлено не було , суд , приймаючи до уваги , що позовну заяву було задоволено частково на 95,23 %, приходить до висновку , що з відповідачів підлягають стягненню витрати на правничу допомогу в сумі по 952,30 гривень з кожного ( 1904,60/2) пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Outcome: partial