Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-10 00:00:00

1.Позиції учасників справи. Позивач [PERSON] звернувся до суду до відповідача Центру дитячої та юнацької творчості Деснянського району міста Києва, третя особа: Київське комунальне об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди. В обґрунтування позовних вимог позивач вказав, що 06 серпня 2023 року о 16 год. 00 хв. внаслідок падіння дерева було пошкоджено автомобіль позивача «Porsсhe Cayenne» [NUMBER] , що спричинило суттєві пошкодження транспортного засобу. Працівниками Деснянського УП ГУНП у м. Києві було здійснено огляд місця події. З письмової відповіді Українського гідрометеорологічного центру вбачається, що 06 серпня 2023 року на стаціонарному пункті - метеорологічній станції у м. Києві по пр.-ту Науки, 37 відмічався вітер 3 м/с. У зв`язку з пошкодженням автомобіля позивач був змушений звернутись до експерта та у відповідності до Звіту № 95/44.08.23 з визначення вартості матеріального збитку, завданого власнику транспортного засобу від 11.08.2023, складеного ФОП « [PERSON] » вартість матеріального збитку складає 430 329, 24 грн., вартість виконання - 4 000 грн. Згідно з відповіді Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації балансоутримувачем території за адресою: вул. Шолом-Алейхема, 15 А у м. Києві, де було зафіксовано падіння дерева, є Центр дитячої та юнацької творчості. Позивачем також було здійснено звернення до Національного Ботанічного саду з метою отримання інформації щодо аварійності дерев. 22 вересня 2023 року [PERSON] звернувся з претензією до відповідача щодо відшкодування шкоди, проте не отримав відповідь, тому вимушений звернутись до суду з проханням стягнути відшкодування матеріальної шкоди у розмірі 430 329, 24 грн., моральної шкоди у розмірі 10 000 грн., правничої допомоги у сумі 10 000 грн., а також понесених судових витрат. Центр дитячої та юнацької творчості Деснянського району міста Києва через адвоката Пучко В.Д. скористався правом надання відзиву, у відповідності до якого відповідач вважає позов необґрунтованим, оскільки не погоджується з оцінкою завданої шкоди відповідно до Звіту про оцінку КТЗ № 95/44.08.23 від 11.08.2023, складеного ФОП « [PERSON] » та вважає, що у вартість відновлювального ремонту включена вартість деталей без врахування їх фізичного зносу. Також відповідач вважає, що копія Звіту не є висновком експерта у відповідності до чинного законодавства, зокрема Звіт не містить попередження (обізнаність) експерта про відповідальність за завідомо неправдивий висновок, а у випадку призначення експертизи судом також відповідальність за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків. Звертає увагу на те, що в матеріалах відсутні дані щодо місця паркування автомобіля, обставин паркування транспортного засобу біля дерева, що потребувало, на думку позивача, обрізки. Не погоджується також з твердженнями позивача, що падіння дерева відбулось в день за відсутності штормового попередження, оскільки у відповідності з довідкою Українського гідрометеорологічного центру» від 23.09.2023 на метеорологічних станціях спостереження за станом погоди проводяться через три години, за станом доріг спостереження не ведуться, при цьому з 15 год. 43 хв. до 17 год. 22 хв. пориви вітру становили 12 м/с. Враховуючи синоптичну ситуацію, з урахуванням особливостей рельєфу та забудови швидкість вітру в деяких районах міста Києва могла бути більшою та сягати 15-18 м/с, що вважаються небезпечними метеорологічними явищами. Також наголошує на тому, що дерево вирвало з коренем у зв`язку з сильним вітром, а докази перебування дерева в аварійному стані, відсутні. При цьому, матеріали справи не містять доказів того, що дерево впало на автомобіль з причин не проведення своєчасного огляду зелених насаджень. Стороною відповідача заперечується вина у заподіянні шкоди позивачу, оскільки така шкода була завдана в результаті непереборної сили та є обставиною, що виключає наявність вини відповідача. Зауважує також, що автомобіль позивача було припарковано ніби то на території автостоянки, однак постає питання надання позивачу місця для паркування саме на цій території. Відповідач також не погоджується з вимогою щодо стягнення моральної шкоди. Зважаючи на викладене, просить залишити позовні вимоги без задоволення. 21 листопада 2023 року від представника позивача надійшла відповідь на відзив, у відповідності до якої сторона позивача не погоджується з доводами відповідача щодо Звіту, який відповідач не вважає висновком експерта, при цьому позивач посилається на ст. 106 ЦПК України, відповідно до якої експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи має ті самі права та обов`язки, що і експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду. Зважаючи на викладене, позивач вважає за необхідне здійснити виклик експерта до суду для надання пояснень та попередження про кримінальну відповідальність. Також, вважає, що кримінальне провадження щодо автостоянки не стосується розгляду справи. В судовому засіданні представник позивача [PERSON] - адвокат Орловська В.А. вимоги позову підтримала в повному обсязі, просила їх задовольнити. Представник відповідача Центру дитячої та юнацької творчості Деснянського району міста Києва - адвокат Пучко В.Д. в судовому засіданні заперечував щодо задоволення позовних вимог, посилаючись на викладене у відзиві. Представник третьої особи - Київського комунального об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд» в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлений належним чином. 2.Процесуальні дії та рішення суду. 12 жовтня 2023 року ухвалою Деснянського районного суду м. Києва відкрито провадження по справі, постановлено здійснювати розгляд справи в порядку загального позовного провадження. 19 грудня 2023 року ухвалою Деснянського районного суду м. Києва витребувано від Деснянського УП ГУ НП у м. Києві необхідні докази щодо досудового розслідування по кримінальному провадженні за № 420211020800000082 від 30.04.2021 за ознаками кримінального правопорушення за ч. 2 ст. 197-1 КК України, а саме постановлено витребувати наступну інформацію та копії документів завірені належним чином: ?щодо стадії розслідування по кримінальному провадженню за № 420211020800000082 від 30.04.2021 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.197-1 КК України; ?встановленні обставини самовільного зайняття земельної ділянки за адресою: м.Київ, вул. Шолом Алейхема, 15 б/1; ?коло підозрюваних осіб; ?якщо на даний час підозрювані особи відсутні, то яке саме ТОВ чи ПП здійснює господарську діяльність в межах, де був припаркований пошкоджений автомобіль «Porshe Cayenne» д.н.з [NUMBER] (за адресою м.Київ, вул. Шолом Алейхема, 15б/1); ?чи наявний договір оренди/суборенди земельної ділянки в межах, де був припаркований пошкоджений автомобіль «Porshe Cayenne» д.н.з [NUMBER] . Якщо так, то надати копію даного договору ( за адресою: м.Київ, вул. Шолом Алейхема, 15б/1); ?надати копію Акту прийому-передачі паркувального майданчика та план-схему до нього (за наявності) в межах, де був припаркований пошкоджений автомобіль «Porshe Cayenne» д.н.з [NUMBER] (за адресою: м. Київ, вул. Шолом Алейхема, 15б/1); ? надати копію штатного розкладу працівників паркувального майданчика та план-схему до нього (за наявності) в межах, де був припаркований автомобіль «Porshe Cayenne» д.н.з [NUMBER] (за адресою: м. Київ, вул. Шолом Алейхема, 15б/1); ?надати копію договору про трудові відносини з найманими працівниками, договору про повну індивідуальну матеріальну відповідальність працівників паркувального майданчика (за наявності) де був припаркований пошкоджений автомобіль «Porshe Cayenne» д.н.з [NUMBER] ( за адресою: м. Київ, вул. Шолом Алейхема, 15б/1). 30 січня 2023 року ухвалою Деснянського районного суду м. Києва, занесеною до протоколу судового засідання, постановлено відмовити у задоволенні клопотання представника третьої особи - адвоката Любові Криган щодо виключення з кола третіх осіб Київське комунальне об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «КИЇВЗЕЛЕНБУД». 29 лютого 2024 року ухвалою Деснянського районного суду м. Києва витребувано з Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації інформацію щодо надання земельної ділянки для організації паркувального майданчику (щодо паркування ТЗ), станом на серпень 2023 року, біля «Центру дитячої та юнацької творчості Деснянського району міста Києва», розташованого за адресою: м. Київ, вул. Шолом-Алейхема, буд.15-А. 15 серпня 2024 року ухвалою Деснянського районного суду м. Києва, внесеною до протоколу судового засідання, постановлено закрити підготовче провадження та призначити справу до розгляду по суті. 3.Фактичні обставини справи. Позиція суду та оцінка аргументів сторін. Дослідивши та всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані по справі докази виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному та всебічному дослідженні обставин справи, суд дійшов до наступного висновку. Судом встановлено, що 06 серпня 2023 року до ІТС ІПНП (журнал ЄО) Деснянського УП ГУНП у м. Києві за № 33571 було зареєстровано звернення [PERSON] про те, що 06 серпня 2023 року о 16:55 год. за адресою: м. Київ, вул. Шолом-Алейхема, 15-А заявник виявив пошкодження автомобіля «Porsсhe Cayenne» [NUMBER] внаслідок падіння дерева. Як встановлено, позивач є власником автомобіль «Porsсhe Cayenne» [NUMBER] . Оглядом місця події було встановлено, що автомобіль «Porshe Cayenne» [NUMBER] має наступні пошкодження: вм`ятина на даху, пошкодження дзеркала заднього виду та деталей чорного кольору, що підтверджується відповіддю Головного управління НП у м. Києві від 04.09.2023 на адвокатський запит (а.с.10). У відповідності до даних Довідки про проведення перевірки за матеріалами ІТС ІПНП № 33571 від 06.08.2023 в ході проведення перевірки встановлено, що 06 серпня 2023 року близько 16:55 год. було пошкоджено автомобіль «Porsсhe Cayenne» [NUMBER] чорного кольору внаслідок падіння дерева. На автомобілі виявлено пошкодження даху, у салоні спереду посередині висить дзеркало заднього виду та деталі чорного кольору. Поруч з автомобілем лежать зламані гілки від дерева та стовбур від нього (а.с.11). Вказане також підтверджується протоколом огляду від 06.08.2023, складеним дізнавачем Деснянського УП ГУНП у м. Києві старшим лейтенантом Берендою А.Ю. (а.с.12). Відповідно до висновку Звіту № 95/44.08.23 з визначення вартості матеріального збитку, завданого власнику транспортного засобу, складеного 11.08.2023 ФОП « [PERSON] », вартість матеріального збитку завданого власнику автомобіля «Porshe Cayenne» [NUMBER] складає 430 329, 24 грн. (а.с.26-44). Позивачем також сплачено вартість послуг експерта за складання Звіту № 95/44.08.23 про оцінку транспортного засобу «Porshe Cayenne» [NUMBER] у сумі 4 000 грн. (а.с.45) Деснянською районною в місті Києві державною адміністрацією надано відповідь на адвокатський запит від 22 серпня 2023 року щодо надання інформації про балансоутримувача території за адресою: м. Київ, вул. Шолом-Алейхема,15-А та відповідального за насадження Управління освіти Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації. При цьому зазначено, що вищезазначена територія знаходиться на балансі Центру дитячої та юнацької творчості. Також вказано на те, що заклади загальної середньої освіти Деснянського району, в тому числі Центр дитячої та юнацької творчості, є окремими юридичними особами з правом ведення фінансово-господарської діяльності, які самостійно приймають рішення та здійснюють діяльність в межах своєї компетенції (а.с.19). Тобто, балансоутримувачем території за адресою: м. Київ, вул. Шолом-Алейхема,15-А є Центру дитячої та юнацької творчості. Законом України від 06 вересня 2005 року № 2807-IV «Про благоустрій населених пунктів» (ч. 1 п. 7 ст. 17) (далі по тексту - Закон) передбачено право громадян звертатись до суду з позовом про відшкодування шкоди, заподіяної майну чи здоров`ю громадян унаслідок дій чи бездіяльності балансоутримувачів об`єктів благоустрою. Частиною 2 ст. 15 Закону передбачено, що підприємство та балансоутримувач забезпечують належне утримання і своєчасний ремонт об`єкта благоустрою власними силами або можуть на конкурсних засадах залучати для цього інші підприємства, установи та організації. Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 21 Закону елементами (частинами) об`єктів благоустрою є, зокрема зелені насадження (у тому числі снігозахисні та протиерозійні) уздовж вулиць і доріг, в парках, скверах, на алеях, бульварах, в садах, інших об`єктах благоустрою загального користування, санітарно-захисних зонах, на прибудинкових територіях. За змістом ст. 18 Закону підприємства, установи та організації у сфері благоустрою населених пунктів зобов`язані утримувати в належному стані об`єкти благоустрою (їх частини), що перебувають у їх власності або користуванні, а також визначену правилами благоустрою території населеного пункту прилеглу до цих об`єктів територію та відшкодовувати збитки та іншу шкоду, завдану ними внаслідок порушення законодавства з питань благоустрою та охорони навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, установлених законодавством України. Відповідно до ч. 1 ст. 20 Закону організацію благоустрою населених пунктів забезпечують місцеві органи виконавчої влади та органи місцевого самоврядування відповідно до повноважень, установлених законом. Так, згідно з п.п. 7 ч. 1 ст. 30 Закону до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать, зокрема, організація благоустрою населених пунктів, залучення на договірних засадах з цією метою коштів, трудових і матеріально-технічних ресурсів підприємств, установ та організацій незалежно від форм власності, а також населення; здійснення контролю за станом благоустрою населених пунктів, організації озеленення, охорони зелених насаджень і водойм, створення місць відпочинку громадян. Згідно з п. 3.1.4 Правил благоустрою міста Києва, прийнятих рішенням Київської міської ради № 1051/1051 від 25.12.2008, утримання та благоустрій територій підприємств, установ, організацій та присадибних ділянок громадян, прибудинкових територій багатоквартирних та малоповерхових житлових будинків, належних до них будівель та споруд проводиться власником або балансоутримувачем цього будинку, або підприємством, установою, організацією, з якими балансоутримувачами укладені відповідні договори на утримання та благоустрій прибудинкових територій. Таким чином, відповідальними за збереження зелених насаджень, належний догляд за ними на об`єктах благоустрою державної чи комунальної власності є балансоутримувачі зелених насаджень, уповноважені органами місцевого самоврядування підприємства, які відповідають за утримання та збереження зелених насаджень. Позивач в обґрунтування позовних вимог вказує на те, що зелені насадження, які розташовані на території Центру дитячої та юнацької творчості Деснянського району м. Києва не перебувають на балансі КО «Київзеленбуд». При цьому з відповіді Деснянської районної в м. Києві державної реєстрації вбачається, що територія за адресою: м. Київ, вул. Шолом-Алейхема,15-А знаходиться на балансі Центру дитячої та юнацької творчості, а отже остання юридична особа, на думку позивача, є належним відповідачем по справі. В противагу вищезазначеному представник відповідача наголошує, що позивач залишивши автомобіль у невстановленому для паркування місці, як власник автомобіля, був зобов`язаний вчасно вживати заходів для збереження власного майна. Також зазначає про те, що слідчим відділом Деснянського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування за № 420211020800000082 від 30.04.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 197-1 КК України (Самовільне зайняття земельної ділянки та самовільне будівництво). Відповідач вказує на те, що залишається незрозумілим факт надання права позивачу на паркування власного автомобіля саме під деревом на території нібито автостоянки. З відповіді КО «Київзеленбуд» від 29 серпня 2023 року за № 077/226-3005 вбачається, що зелені насадження, які розташовані на території Центру дитячої та юнацької творчості Деснянського району м. Києва не перебувають на балансі КО «Київзеленбуд». На балансі районних комунальних підприємств по утриманню зелених насаджень КО «Київзеленбуд» перебувають насадження загального користування - парки, сквери, бульвари, тощо (а.с.20). Також КО «Київзеленбуд» опрацьовано адвокатський запит від 07 вересня 2023 року щодо надання інформації про порядок оформлення, видачі та термінів передачі замовнику актів обстеження зелених насаджень за адресою: м. Київ, вул. Шолом-Алейхема, 15-А, а також копії повідомлення про готовність Акту № 1269-А від 02.12.2021. З поміж іншого повідомлено, що Акт обстеження зелених насаджень, що підлягають видаленню № 1269-А від 02.12.2021 було підготовлено у грудні 2021 року. При цьому направлення повідомлень про готовність Актів обстеження зелених насаджень не передбачено Порядком видалення дерев, кущів, газонів і квітників у населених пунктах, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2006 № 1045 та Порядком видалення зелених насаджень на території м. Києва, затверджених рішенням Київської міської ради від 27.10.2011 № 384/6600 (а.с.21). У відповідності до Акту № 1269-А обстеження зелених насаджень, що підлягають видаленню від 02.12.2021, комісія оглянула зелені насадження на території Деснянського району м. Києва по вул. Шолом-Алейхема, 15-А. Обстеження зелених насаджень пов`язано із знесенням аварійних та сухостійних дерев (лист-звернення Центр дитячої та юнацької творчості Деснянського району м. Києва від 17.11.2021 за № 126/06-01-02). За даними таблиці у списку зелених насаджень, що підлягають видаленню міститься 10 найменувань дерев, в тому числі видаленню - 1 дерево, санітарній обрізці - 23 дерева. Зокрема у аварійному стані на дату складення акту перебувало одне дерево, а саме тополя пірамідальна, що потребувала зрізування (а.с. 25). Згідно з інформації, наданої заступником директора Національного Ботанічного саду від 25.08.2023, наданої за результатами обстеження стану дерева Populus nigra Pyramidalis (зростає за адресою: м. Київ, вул. Шолом-Алейхема, 15-А) встановлено, що вона має задовільний життєвий і фізіологічний стан, проте потребує певних стабілізаційних заходів (балансування крони, видалення сухих та аварійних гілок). Після глибокої обрізки в попередні роки верхня частина стовбура всохла, розпочалась деструкція деревини, що з часом призвело до падіння верхньої частини головного стовбура (а.с.46). Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Згідно зі ст. 25 Закону України «Про благоустрій населених пунктів», утримання та благоустрій прибудинкової території багатоквартирного житлового будинку, належних до нього будівель, споруд проводиться балансоутримувачем цього будинку або підприємством, установою, організацією, з якими балансоутримувачем укладено відповідний договір на утримання та благоустрій прибудинкової території. Відповідно до ч. 5 ст. 24 Закону посадові особи підприємств, установ, організацій несуть відповідальність за невиконання заходів з благоустрою, а також за дії чи бездіяльність, що призвели до завдання шкоди майну та/або здоров`ю громадян, на власних та закріплених за підприємствами, установами, організаціями територіях відповідно до закону. Частиною четвертою статті 28 Закону визначено, що негайне видалення пошкоджених дерев або кущів (їх частин) може здійснюватися підприємствами, установами, організаціями або громадянами в разі, якщо стан таких пошкоджених зелених насаджень загрожує життю, здоров`ю громадян, а також майну громадян та/або юридичних осіб. Аналіз наведених норм, з урахуванням визначених цивільно-процесуальним законодавством принципів змагальності і диспозитивності цивільного судочинства, дає підстави для висновку, що законодавством не покладається на позивача обов`язок доказування вини відповідача у заподіянні шкоди. Разом з тим потерпілий має довести належними доказами факт завдання шкоди за участю відповідача, розмір завданої шкоди, протиправність поведінки заподіювача шкоди та причинно-наслідковий зв`язок між протиправною поведінкою та завданою шкодою. Виходячи з визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного судочинства, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини у завданні шкоди позивачеві. Надані сторонами докази свідчать про те, що факт падіння дерева на належний позивачу автомобіль та завдання в зв`язку із цим транспортному засобу механічних пошкоджень підтверджуються листом Деснянського УП ГУНП у м. Києві від 04.09.2023, довідкою про проведення перевірки, протоколом огляду місця події від 06.08.2023 та ілюстративною таблицею до неї. За таких обставин, оскільки пошкодження автомобіля позивача сталось внаслідок падіння дерева, яке розташоване по вул. Шолом-Алейхема, 15-А в м. Києві та знаходиться на балансі Центру дитячої та юнацької творчості Деснянського району м. Києва, то відповідальність за завдану позивачу шкоду покладається на балансоутримувача зелених насаджень об`єкту благоустрою - відповідача Центр дитячої та юнацької творчості Деснянського району м. Києва. Пунктом 3.2 Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України від 10 квітня 2006 року № 105 (далі - Правила), передбачено, що елементами благоустрою є: покриття доріжок відповідно до норм стандартів; зелені насадження (у тому числі снігозахисні, протиерозійні) уздовж вулиць і доріг, у парках, скверах і алеях, бульварах, садах, інших об`єктах благоустрою загального користування, санітарно-захисних зонах, на прибудинкових територіях; будівлі та споруди системи збирання і вивезення відходів; засоби та обладнання зовнішнього освітлення та зовнішньої реклами; комплекси та об`єкти монументального мистецтва; обладнання дитячих, спортивних та інших майданчиків; малі архітектурні форми; інші елементи благоустрою. Відповідно до п. 5.5 Правил, відповідальними за збереження зелених насаджень, належний догляд за ними є: на об`єктах благоустрою державної чи комунальної власності - балансоутримувачі цих об`єктів; на територіях установ, підприємств, організацій та прилеглих територіях - установи, організації, підприємства; на територіях земельних ділянок, які відведені під будівництво, - забудовники чи власники цих територій; на безхазяйних територіях, пустирях - місцеві органи самоврядування; на приватних садибах і прилеглих ділянках - їх власники або користувачі. Таким чином, відповідальними за збереження зелених насаджень, належний догляд за ними на об`єктах благоустрою державної чи комунальної власності є балансоутримувачі зелених насаджень, уповноважені органами місцевого самоврядування підприємства, які відповідають за утримання та збереження зелених насаджень. Пунктом 6.2 Правил встановлений обов`язок балансоутримувачів проводити інвентаризацію та паспортизацію об`єктів благоустрою, брати участь у роботі комісії з обстеження зелених насаджень з метою їх знесення, тощо. Згідно з п.7 вказаного Порядку, видалення аварійних, сухостійних і фаутних дерев на об`єкті благоустрою здійснює балансоутримувач на підставі акту обстеження зелених насаджень, що складається відповідно до п.4 цього Порядку. Згідно з розд. 12 Правил, з метою контролю за станом міських зелених насаджень здійснюють їх загальні, часткові та позачергові огляди. Загальні огляди проводяться двічі на рік навесні та восени. При загальному огляді обстежують усі елементи об`єктів благоустрою, а при частковому лише окремі елементи. Позачергові огляди проводять після злив, ураганів, сильних вітрів, снігопадів, паводків тощо. Огляд проводять: балансоутримувач об`єкта, власник чи користувач земельної ділянки, а за даними обстежень складають відповідні акти. Відповідно до п. 9.1.11 Правил, під час проведення щорічних обстежень зелених насаджень потрібно виявляти аварійні дерева (дерева, які можуть становити загрозу для життя і здоров`я пішоходів, транспортних засобів, пошкодити лінії електропередач, будівлі і споруди або перебувають у пошкодженому стані внаслідок снігопадів, вітролому, урагану та інших стихійних природних явищ чи за наявності гнилої серцевини стовбура, значної суховершинності, досягнення вікової межі). Аварійне дерево - це дерево, яке може становити загрозу для життя і здоров`я пішоходів, транспортних засобів, пошкодити лінії електропередач, будівлі і споруди, або перебуває у пошкодженому стані внаслідок снігопадів, вітролому, урагану та інших стихійних природних явищ чи за наявності гнилої серцевини стовбура, значної суховершинності, досягнення вікової межі. На підставі наданих сторонами доказів та у відповідності із встановленими фактичними обставинами справи суд приходить до висновку про те, що причиною падіння частини стовбуру дерева тополі (Populus nigra Pyramidalis), що мало місце 06.08.2023 з балансової території відповідача сталося через бездіяльність балансоутримувача - відповідача. Твердження відповідача про те, що шкода, завдана у результаті несприятливих погодних умов, як обставина, що виключає наявність вини та підстав для відшкодування матеріальної шкоди внаслідок падіння дерева, суд відхиляє, оскільки посилання на інформацію Українського гідрометеорологічного центру про небезпечні метеорологічні явища 06.08.2023 не є належним та достатнім доказом для звільнення відповідача від відповідальності. Інформація Українського гідрометеорологічного центру про небезпечні метеорологічні явища 06.08.2023 має загально інформативний характер та не може вважатися належним та достатнім доказом на підтвердження того, що падіння частини стовбуру дерева на транспортний засіб позивача сталося внаслідок непереборної сили. Так, з листів Українського гідрометеорологічного центру від 18.08.2023 № 01-18/900 та від 23.08.2023 № 01-18/909 вбачається, що 06.08.2023 за оперативними даними метеорологічної станції м. Київ (проспект Науки, 37) у період з 14.00 год. до 17.00 год. мав місце вітер південно-східного напрямку швидкістю 3 м/с. З 15.43 год. до 17.22 год. пориви вітру 12 м/с. Враховуючи синоптичну ситуацію та з урахуванням особливостей рельєфу та забудови швидкість вітру в окремих районах могла бути більшою та досягати 15-18 м/с. Згідно «Настанови з метрологічного прогнозування» вітер швидкість 15-24 м/с - вважається небезпечним метрологічним явищем (І-рівень небезпечності), тобто найнижчий рівень небезпечності. При цьому, в даній інформації міститься повідомлення, що швидкість вітру в окремих районах Києва могла бути більшою, проте, відповідачем не надано доказів, що саме такі пориви вітру були в Деснянському районі м. Києва, а також того, що саме такі пориви вітру могли спричинити злам та падіння частини стовбуру дерева. Суд звертає увагу на те, що сталося падіння саме частини стовбуру дерева, що вбачається з фото таблиці до протоколу огляду, а не цілого дерева, вирваного з коренем, як про це стверджує сторона відповідача. Так, з вказаної фото таблиці вбачається відсутність пошкодження паркану, яке б мало місце внаслідок падіння цілого дерева, а не його частини, з території відповідача на припаркований з іншого боку паркану автомобіль позивача. Також, це вбачається і з фотознімків самої впалої частини дерева. Про неналежний стан дерева і падіння саме частини дерева свідчить і відповідь на запит Національного ботанічного саду ім. М. Гришка від 25.08.2023, з якого вбачається, що за результатами обстеження стану дерева Populus nigra Pyramidalis (зростає за адресою м. Київ, вул. Шолом-Алейхема, 15-А) встановлено, що вона має задовільний життєвий і фізіологічний стан, проте потребує певних стабілізаційних заходів (балансування крони, видалення сухих та аварійних гілок). Після глибокої обрізки в попередні роки верхня частина стовбура всохла, розпочалась деструкція деревини, що з часом призвело до падіння верхньої частини головного стовбура. Такі скелетні частини стовбура або гілки є аварійними, несуть загрозу життю, здоров`ю та майну громадян і потребують своєчасного видалення. Бездіяльність відповідача, яка призвела до завдання позивачу шкоди, проявилась у тому, що в порушення вищенаведених Правил відповідачем своєчасно не проводились загальні огляди зелених насаджень, які відповідно до розд. 12 Правил мають проводитись двічі на рік навесні та восени. Так, з матеріалів справи вбачається, що відповідач був обізнаний про свій обов`язок проведення оглядів зелених насаджень, про що свідчать його листи до КО «Київзеленбуд» від 17.11.2021, 04.08.2023, 10.08.2023. Проте, вказані листи свідчать, що останній огляд зелених насаджень на території відповідача було проведено 02.12.2021, за результатами якого було складено Акт № 1269-А, згідно якого вбачається, що на території відповідача знаходяться 6 тополь у незадовільному стані і одна тополя в аварійному стані (деревина трухла). Відтак, з грудня 2021 року по серпень 2023 року, тобто більш ніж півтора роки, відповідач належного контролю за зеленими насадженнями не здійснював, до компетентних організацій, в тому числі до КО «Київзеленбуд» не звертався, хоча в цей період мало бути проведено як мінімум 3 планові огляди. Також, не знайшли свого підтвердження у ході розгляду справи, доводи відповідача щодо того, що позивач залишив автомобіль у невстановленому для паркування місці, оскільки, працівниками поліції, які прибули на місце пригоди таких порушень виявлено не було та протокол про адміністративне правопорушення відносно позивача не складався. Посилання ж на те, що Деснянським УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.197-1 КК України щодо самовільного зайняття земельної ділянки та облаштування незаконної автостоянки теж слід відхилити, оскільки правовий статус земельної ділянки, на якій був розташований автомобіль позивача жодним чином не впливає на вину відповідача у заподіянні шкоди та її відшкодуванні. Таким чином, суд приходить до висновку про недоведеність відповідачем відсутності своєї вини у завданні шкоди транспортному засобу, що належить позивачу, який зазнав пошкоджень в результаті падіння частини стовбуру дерева. Щодо розміру матеріальної шкоди, то як було зазначено вище вартість матеріального збитку, завданого позивачу пошкодженням автомобіля «Porsсhe Cayenne» [NUMBER] становить 430 329, 24 грн. Завдана матеріальна шкода підтверджена належними доказами. Також, позивачем надано суду Звіт № 95/44.08.23 з визначення вартості матеріального збитку, завданого власнику транспортного засобу, складений ФОП « [PERSON] », відповідно до якого вартість матеріального збитку завданого позивачу, що є власником автомобіля «Porshe Cayenne» [NUMBER] складає 430 329, 24 грн. (а.с.26-44) Представник відповідача у відзиві звертає увагу суду на той факт, що зазначений Звіт від 11.08.2023 всупереч вимогам п. 7 ст. 102 ЦПК України не містить зазначення про попередження (обізнаність) експерта про відповідальність за завідомо неправдивий висновок, а у випадку призначення експертизи судом також про відповідальність за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків. Також посилається на п. 5.1 «Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів» від 21.10.2019, відповідно до якого «Визначення матеріального збитку чи вартості КТЗ без його огляду особисто експертом, який складає висновок, можливе тільки за рішенням органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), у разі надання ним даних, необхідних для проведення дослідження.» (а.с.67) З наданого позивачем Звіту № 95/44.08.23 з визначення вартості матеріального збитку, завданого власнику транспортного засобу, складеного ФОП « [PERSON] » не вбачається невідповідностей вимогам ст. ст. 102, 106 ЦПК України, оскільки експерт попереджений про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок експерта, а відтак розмір шкоди є достовірний. Відповідач, вважаючи Звіт про розмір шкоди неналежним доказом, належним чином його не спростував, клопотань про призначення експертизи не заявляв, іншими жодними доказами не спростував розмір шкоди, а тому у суду немає підстав для не врахування цього письмового доказу при ухваленні рішення у справі. Щодо вимог про стягнення з відповідача моральної шкоди, суд вважає за необхідне зазначити наступне. Статтею 23 ЦК України визначено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, крім іншого, у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я. У відповідності до п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків. Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого - спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості (п. 9 вказаної Постанови). У даному випадку пошкодження автомобіля сталось із вини Центру дитячої та юнацької творчості Деснянського району м. Києва. Позивачем доведено причинно-наслідковий зв`язок між завданою шкодою та діями (бездіяльністю) з боку відповідача, які це спричинили. Безумовно, внаслідок пошкодження автомобіля позивачу було завдано душевних страждань та переживань. Між тим, позивачем не в повній мірі обґрунтовано розмір моральної шкоди, виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості. Обґрунтовуючи свої вимоги в частині заподіяння моральної шкоди позивач посилався на те, що у зв`язку з пошкодженням належного йому автомобіля, він був позбавлений можливості вільно користуватися своїм транспортним засобом, що спричиняло незручності в роботі та побуті, порушило звичайний спосіб життя. Так, згідно з практикою ЄСПЛ, порушення прав людини вже саме по собі тягне за собою моральні страждання та виникнення моральної шкоди, а тому факт страждань доказування не потребує, для суду достатньою підставою для присудження компенсації моральної шкоди є сам факт порушення права (справа «Науменко проти України»). Суд, враховуючи обставини справи, виходячи з засад розумності та справедливості, вважає, що достатнім для відшкодування моральної шкоди, завданої позивачу, є стягнення 5 000,00 грн. Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені у судовому засіданні. Згідно зі ст.ст. 12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів. Відповідно до вимог ст.ст. 76-79 ЦПК України, доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір. Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях. Статтею 80 ЦПК України передбачено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Закон України «Про судоустрій і статус суддів» встановлює, що правосуддя в Україні функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд. Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини. Суд враховує положення Висновку № 11(2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32 - 41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. При цьому, зазначений Висновок, крім іншого, акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (заява №65518/01; від 06 вересня 2005 року; пункт 89), «Проніна проти України» (заява № 63566/00; 18 липня 2006 року; п. 23) та «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58) (Рішення): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; 09 грудня 1994 року, пункт 29). Таким чином, аналізуючи зібрані по справі докази в світлі наведених правових норм, суд приходить до висновку про задоволення вимог позивача про відшкодування матеріальної шкоди в розмірі 430 329, 24 грн. та моральної шкоди в розмірі 5 000,00 грн. Крім того, з відповідача на користь позивача належить стягнути витрати за виконання звіту щодо оцінки завданої шкоди в розмірі 4000,00 грн. Інші доводи сторони відповідача на висновки суду не впливають і підстав для відмови в задоволенні позову не дають. Згідно з ч. 1 ст. 141 ЦПК України, оскільки суд задовольняє позовні вимоги, то з відповідача на користь позивача належить стягнути пропорційно до задоволених вимог документально підтверджені судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 4 353,29 грн., а також витрати на правову допомогу в розмірі 10 000 грн.

Outcome: partial