Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-16 00:00:00

У серпні 2024 року [PERSON] через свого представника адвоката Галкіна Вячеслава Леонідовича звернувся з позовом до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля», згідно уточнених позовних вимог позивач просить: -визнати протиправною бездіяльність ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» щодо ненадання протягом однієї доби з моменту отримання повідомлення про хронічне професійне захворювання за формою П-3 відносно [PERSON] до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці письмової інформації про прізвище, ім`я, по батькові та посаду представника (представників), якого пропонується включити до складу комісії з розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) у [PERSON] , -зобов`язати ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» надати до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці письмову інформацію про прізвище, ім`я, по батькові та посаду представника (представників), якого пропонується включити до складу комісії з розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) у [PERSON] , -стягнути з ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» у відшкодування моральної шкоди, завданої протиправною бездіяльністю, 60\~000 грн. \~ За змістом поданого відзиву відповідач ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» позовні вимоги не визнає, посилаючись на те, що позивач не надав доказів отримання відповідачем повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 щодо позивача. Також позивач не довів належними та допустимими доказами факту наявності у нього моральних страждань. Третьою особою Південно-Східним міжрегіональним управлінням Державної служби з питань праці надано письмове пояснення, за змістом якого підприємством відповідача створювалися перешкоди для своєчасного та повного розслідування випадку хронічного професійного захворювання (отруєння) щодо [PERSON] . Третьою особою направлено декілька листів на адресу відповідача з проханням надати в найкоротший термін інформацію щодо представників, яких пропонується включити до складу комісії з розслідування, проте зазначену інформацію відповідач не надав. Згідно з вимогами пункту 105 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 року № 337, після отримання повідомлення за\~формою П-3 керівник територіального органу Держпраці утворює протягом трьох робочих днів комісію з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) (далі - комісія з розслідування), до складу якої входять представники територіального органу Держпраці (голова комісії), закладу охорони здоров`я, що надає медичну допомогу працівникам підприємства (установи, організації), де працює хворий, або за місцем його проживання (якщо він не працює), роботодавця, первинної організації відповідної профспілки або уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці (у разі, коли профспілка на підприємстві (в установі, організації) відсутня), вищого органу профспілки, територіального органу Пенсійного фонду України за фактичним місцезнаходженням підприємства (установи, організації), а також у разі потреби представники інших органів. Зазначені заклади, органи та організації протягом однієї доби з моменту одержання повідомлення за формою П-3 повинні надати територіальному органові Держпраці письмову інформацію про прізвище, ім`я, по батькові та посаду представника (представників), якого пропонується включити до складу комісії з розслідування. З матеріалів справи судом установлено, що 05 березня 2024 року до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці надійшло повідомлення клініки професійних захворювань Державної установи «Інститут медицини праці ім. Ю.І.Кундієва Національної академії медичних наук України» від 07 лютого 2024 року № 344/3 про хронічне професійне захворювання (отруєння) [PERSON] , працівника ВП «ШУ «Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля». (а.с.14) Південно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці направило на адресу ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» декілька листів про надання інформації щодо представників для утворення комісії з розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), а саме: -лист № ПС/3.1/4609-24 від 06 березня 2024 року, -лист № ПС/1/8022-24 від 26 квітня 2024 року, -лист № ПС/3.1/11641-24 від 26 червня 2024 року. (а.с.66-69) Однак відповідачем ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» не була надана письмова інформація про прізвище, ім`я, по батькові та посаду представника (представників) роботодавця, якого пропонується включити до складу комісії з розслідування. Відсутність зазначеної інформації унеможливлює виконання вимог пункту 105 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 року № 337 в частині утворення комісії з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) у [PERSON] . Отже бездіяльність ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» щодо ненадання письмової інформації про прізвище, ім`я, по батькові та посаду представника (представників) роботодавця, якого пропонується включити до складу комісії з розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) працівника ВП «Шахтоуправління Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» Бардаченка Ю.С. порушує право позивача на своєчасне розслідування його професійного захворювання та подальше оформлення соціальних виплат. При цьому посилання представника відповідача на те, що ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» не отримував повідомлень про хронічне професійне захворювання позивача, суд не бере до уваги, оскільки третьою особою Південно-Східним міжрегіональним управлінням Державної служби з питань праці тричі були направлені листи на адресу відповідача з проханням надати в найкоротший термін інформацію щодо представників, яких пропонується включити до складу комісії з розслідування професійного захворювання [PERSON] , доказів того, що ці листи не були отримані ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» не надано. Тому порушене право позивача підлягає захисту шляхом зобов`язання відповідача вчинити дії, передбачені пункту 105 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 року № 337. Саме такий спосіб захисту призведе до усунення перешкод для створення комісії з розслідування професійного захворювання [PERSON] та поновлення порушеного права позивача. Згідно статті 23 Цивільного кодексу України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Як передбачено статтею 280 Цивільного кодексу України, якщо фізичній особі внаслідок порушення її особистого немайнового права завдано моральної шкоди, ця шкода підлягає відшкодуванню. Згідно з висновком Великої Палати Верховного Суду, що викладений у постанові від 01 вересня 2020 року у справі 216/3521/16-ц, виходячи з положень статей\~16\~і\~23 ЦК України\~та змісту права на відшкодування моральної шкоди в цілому як способу захисту суб`єктивного цивільного права, компенсація моральної шкоди повинна відбуватися у будь-якому випадку її спричинення - право на відшкодування моральної (немайнової) шкоди виникає внаслідок порушення права особи незалежно від наявності спеціальних норм цивільного законодавства. Таким чином внаслідок будь-якого порушення прав особи виникає право на відшкодування моральної шкоди і таке відшкодування є належним та ефективним способом захисту, що відповідає змісту порушеного права та характеру його порушення. Бездіяльність відповідача щодо ненадання письмової інформації про прізвище, ім`я, по батькові та посаду представника (представників) роботодавця, якого пропонується включити до складу комісії з розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) [PERSON] призвела до порушення прав позивача, який був змушений звертатися за юридичною допомогою. Таким чином позивачу довелося докласти зусиль для відновлення свого порушеного права. При цьому позивач відчував психологічний дискомфорт та душевне хвилювання. Тому з урахуванням всіх обставин справи слід стягнути з відповідача на користь позивача у відшкодування моральної шкоди 6000 грн. Як передбачено частиною 1 статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивачем при зверненні до суду судовий збір не сплачено. Підлягають задоволенню позовні вимоги немайнового характеру про зобов`язання відповідача вчинити дії, а також позовні вимоги майнового характеру про стягнення грошових коштів у відшкодування моральної шкоди. Відповідно до положень частини 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір», з урахуванням понижуючого коефіцієнту за подання позовної заяви в електронній формі (0,8) судовий збір на користь держави пропорційно загального розміру задоволених вимог підлягає стягненню з відповідача у розмірі 968,96 + 968,96 = 1937 грн 92 коп. \~ \~Як визначено\~ пунктом\~3\~частини 2\~статті 141\~ЦПК України,\~ інші\~судові витрати,\~пов`язані з\~розглядом справи,\~покладаються у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно попереднього розрахунку, наданого позивачем, сума витрат на професійну правничу допомогу складає 12\~000 грн. (а.с.10) Відповідно до положень статті 137 ЦПК України, за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. До позовної заяви додана копія договору про надання правничої допомоги № 99/1 від 10 серпня 2024 року, укладеного між клієнтом [PERSON] та адвокатом Галкіним Вячеславом Леонідовичем та акт прийому-передачі виконаних робіт (підготовка та скерування до суду позовної заяви). (а.с.10-11) Згідно пункту 2.1 договору № 99/1 від 10 серпня 2024 року, за надання правничої допомоги сторони встановили фіксований розмір гонорару у розмірі 12\~000 грн. Клопотання про зменшення цих витрат не заявлено. Згідно з усталеною практикою Верховного Суду витрати на професійну правничу допомогу підлягають розподілу за результатами розгляду справи незалежно від того, чи їх фактично сплачено стороною чи тільки має бути сплачено. Заявлені позовні вимоги немайнового характеру про зобов`язання відповідача вчинити дії та майнового характеру про стягнення грошової суми у відшкодування моральної шкоди. Пропорційно розмір судових витрат на правничу допомогу за кожною вимогою 6000 грн. Позовні вимоги немайнового характеру підлягають частковому задоволенню в частині зобов`язання вчинити дії, отже витрати на правничу допомоги окремо за цією вимогою підлягають стягненню пропорційно у розмірі 3000 грн. Позовні вимоги майнового характеру про стягнення моральної шкоди у розмірі , 60\~000 грн, підлягають задоволенню частково у розмірі 6000 грн (10 відсотків), отже пропорційно витрати на правничу допомогу за цією вимогою 6000 : 100 х 10 = 600 грн. Отже загальна сума витрат на правову допомогу, яка підлягає стягненню з відповідача на користь позивача пропорційно загального розміру задоволених вимог складає 3600 грн.

Outcome: partial