Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-11 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до визначення додаткового строку для прийняття спадщини за заповітом. В позовній заяві вказує, що [INFO] померла його мати, [PERSON] , яка проживала та була зареєстрована за місцем постійного проживання у [ADDRESS] . Після її смерті відкрилась спадщина, яка складається з житлового будинку садибного типу з господарськими будівлями та спорудами: житловий будинок (літ.А), літня кухня (літ.Б), сарай (літ.В), та убиральня (літ.Г), що знаходиться в [ADDRESS] . Позивач звернувся до приватного нотаріуса Вижницького районного нотаріального округу Чернівецької області Мицкан Ж.І. із заявою про оформлення спадщини за законом на спадкове майно після смерті [PERSON] . Проте, приватний нотаріус Вижницького районного нотаріального округу Чернівецької області Мицкан Ж.І. своєю постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії №131/02-31 від 24.07.2024 року відмовила йому у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно, у зв`язку із тим, що існує заповіт, яким [PERSON] , заповіла своєму сину [PERSON] все своє майно. Зазначає, що він у встановлений законом шестимісячний строк не звернувся з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , оскільки на момент відкриття спадщини із нею не проживав, не мав спільного побуту, та не знав про заповіт на його ім`я, а дізнався лише про нього 24 липня 2024року тобто після спливу передбаченого законом строку для прийняття спадщини. На підставі викладеного просить суд визначити [PERSON] , [INFO] додатковий строк для подання заяви до приватного нотаріуса Вижницького районного нотаріального округу Чернівецької області Мицкан Ж.І. про прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилась після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] терміном в три місяці, з моменту набрання рішенням суду законної сили. Від адвоката Ткач В.В. до суду надійшла заява про розгляд справи слухати у їх з довірителем відсутності позовні вимоги підтримують в повному обсязі. Представник Конятинської сільської ради Вижницького району Чернівецької області в судове засідання не з`явився, від нього до суду надійшла заява про розгляд справи у його відсутності. Відповідно до ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Як вбачається з матеріалів справи позивач та його представник надали суду докази на підтвердження своїх доводів щодо позовної вимоги. Судом встановлено, що [INFO] померла мати позивача, [PERSON] , про що 18 вересня 2023 року Конятинською сільською радою Вижницького району Чернівецької області, зроблений відповідний актовий запис за №44 /а.с.6/. Згідно довідки Довгопільського старостинського округу Конятинської сільської ради Вижницького району Чернівецької області від 01.07.2024 року за №1087, видана [PERSON] , [INFO] , який проживає і перебуває на реєстраційному обліку за місцем постійного проживання у [ADDRESS] , про те, його мати [PERSON] постійно проживала і перебувала на реєстраційному обліку за місцем проживання у [ADDRESS] по [INFO] , тобто по день її смерті. /а.с.15/. [PERSON] звернувся до приватного нотаріуса Вижницького районного нотаріального округу Чернівецької області Мицкан Ж.І. із заявою про оформлення спадщини за законом на спадкове майно після смерті [PERSON] . За результатом розгляду заяви [PERSON] приватний нотаріус Вижницького районного нотаріального округу Чернівецької області Мицкан Ж.І. постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії №131/02-31 від 24.07.2024 року відмовила [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно, у зв`язку із тим, що [PERSON] протягом шести місяців не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, та вважається таким, що не прийняв спадщину /а.с.18/. Суд задовольняючи позовні вимоги [PERSON] до Конятинської сільської ради Вижницького району Чернівецької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за заповітом, виходить з наступного. Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно зі статтею 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Частиною першою статті 15 ЦК України передбачено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Згідно з частиною першою статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Суд також може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках. Відповідно до ч.2 ст.1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи. Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини, що зазначено у ч.3 ст.1272 ЦК України. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п. 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У правовій позиції, яка висловлена Верховним Судом України в постанові від 6 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17 зазначено, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. В постанові Верховного Суду у складі постійної колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 26.06.2019 року, справа №565/1145/17, правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту, тощо. Як вбачається з матеріалів справи спадкоємець [PERSON] дізнався про заповіт лише 24 липня 2024року, тобто після спливу передбаченого законом строку для прийняття спадщини, тому спираючись на вище зазначену постанову Верховного суду від 26.06.2019року, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Аналізуючи вищевикладене, дослідивши обставини справи, перевіривши їх доказами, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, виходячи з принципів розумності, виваженості та справедливості, суд приходить до висновку, що позивач [PERSON] з поважних причин пропустив встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини, оскільки як встановлено судом останній не знав про наявність заповіту, що унеможливило подати в строк заяву про прийняття спадщини, внаслідок чого порушуються цивільні права та інтереси позивача, а тому суд вважає, що необхідно відновити порушення права та інтереси шляхом задоволення позовних вимог. На підставі наведеного та

Outcome: approved