Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-15 00:00:00

Представник позивачів [PERSON] , [PERSON] адвокат Нестеренко С.В. звернулася до суду з позовом, де просить ухвалити рішення, яким стягнути з відповідача [PERSON] на користь позивача [PERSON] 27384,60 грн. у рахунок відшкодування матеріальної шкоди, 20000 грн. у рахунок відшкодування моральної шкоди та 3029,12 грн., сплачених за проведення будівельно-технічного дослідження. На користь позивача [PERSON] із відповідача [PERSON] просить стягнути 13692,33 грн. у рахунок відшкодування матеріальної шкоди та 10000 грн. на відшкодування моральної шкоди, а також 968,96 грн. сплаченого судового збору. На обґрунтування позову зазначила, що позивачам на праві спільної часткової власності належить квартира [ADDRESS] . 12.04.2024 позивачі, перебуваючи у власній квартирі, посеред ночі спостерігали затоплення своєї квартири, а саме проникнення холодної води по всьому периметру квартири з поверху вище, тобто з квартири [ADDRESS] . Неодноразові спроби достукатися у двері до власника квартири [ADDRESS] не призвели до будь-якого результату, двері мешканці не відчинили. Власник квартири розшукувався шляхом оголошення на під`їзді будинку, але був розшуканий лише на другий день після початку залиття квартири через місцевий телеграм-чат будинку, до того часу вода постійно стікала по стінах належної позивачам квартири [ADDRESS] . 12.04.2024 ТОВ «Керуюча компанія «Будсервіс» провела обстеження квартири [ADDRESS] та склала акт про наявність на момент обстеження вологих слідів затікання, а також встановила причину залиття: внаслідок аварійної ситуації через несправність бойлера у квартирі [ADDRESS] , власником якої є відповідач. Експертним висновком встановлена вартість ремонтно-будівельних робіт по відновленню приміщень квартири, належної [PERSON] , [PERSON] , через її залиття у сумі 41077 грн. Вказану матеріальну шкоду позивачі просять стягнути відповідно до розміру їхніх часток у праві спільної часткової власності на нерухоме майно. Крім того вказала, що кожному з позивачів завдано і моральної шкоди залиттям належної їм власності, вони пережили емоційний стрес, який супроводжувався почуттям тривоги, страху за своє здоров`я і майно. Позивач [PERSON] є особою з інвалідністю 2 групи та за станом здоров`я знаходиться під диспансерним наглядом невропатолога, їй протипоказані психоемоційні навантаження. Душевні хвилювання позивачі змушені переживати і дотепер, оскільки у результаті затоплення у квартирі з`явилася пліснява, що може викликати подразнення дихальних шляхів, респіраторні симптоми та хвороби, підвищити ризик алергічних захворювань. Крім того, душевні хвилювання пов`язані і з незручностями проживання у пошкодженій квартирі, неможливістю повноцінного користування нею, необхідністю докладати додаткових зусиль для нормалізації свого життя. Зазначила, що добровільно [PERSON] відшкодовувати шкоду не бажає, мотивуючи відсутністю коштів. З урахуванням викладеного просила позовні вимоги задовольнити. Представник позивачів [PERSON] , [PERSON] адвокат Нестеренко С.В. у судове засідання не з`явилася, надала суду заяву, відповідно до якої позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить розгляд справи проводити у її відсутність та відсутність позивачів, не заперечувала проти заочного розгляду справи. Відповідач [PERSON] повторно у судове засідання не з`явився, про день та час слухання справи був належним чином повідомлений за місцем зареєстрованого проживання та місцем знаходження належного йому нерухомого майна. Відзиву на позову заяву та будь-яких клопотань до суду від відповідача не надходило, у зв`язку з чим суд, відповідно до положень ч.8 ст. 178 ЦПК України, вирішує справу за наявними матеріалами. Третя особа ТОВ «Керуюча компанія «Будсервіс» до суду свого представника повторно не направила, про час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином. У зв`язку з неявкою сторін та третьої особи в судове засідання, на підставі ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Згідно ч.1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвали заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. На підставі наявних у справі доказів, зі згоди позивача, який не заперечує проти заочного розгляду справи, суд ухвалив розгляд справи, відповідно до ст. 280 ЦПК України, проводити заочно. Вивчивши матеріали справи, дослідивши і оцінивши наявні у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні, суд приходить до наступних висновків. Згідно ч.1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст. 12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є власником 2/3 частин, а позивач [PERSON] власником 1/3 частин квартири [ADDRESS] . Вказане підтверджується копією свідоцтва про право власності на житло, виданого згідно з розпорядженням органу приватизації від 12.12.2003 № 19248/1, копією свідоцтва про право на спадщину за законом від 17.12.2020, виданого приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Полтавської області та зареєстрованого в реєстрі за № 822, витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно. 12.04.2024 сталося залиття квартири [ADDRESS] , що належить на праві спільної часткової власності позивачам. Відповідно до акту обстеження на предмет залиття квартири [ADDRESS] , проведеного 12.04.2024 комісією у складі двох службових осіб управителя ТОВ «Керуюча компанія «Будсервіс» та у присутності власника, на момент обстеження виявлені вологі затікання, а саме: у ванній кімнаті (стеля/водоемульсійне фарбування 1 кв.м., стіна/шпалери 1,9 кв.м.), коридорі (стеля/водоемульсійне фарбування 4 кв.м., стіна/шпалери 5 кв.м.), кухні (стеля/водоемульсійне фарбування 0,5 кв.м., стіна/шпалери 1,9 кв.м.), залі (стеля/шпалери 2 кв.м., стіна/шпалери 5 кв.м). Згідно вказаного акту залиття квартири [ADDRESS] відбулося з вищерозташованої квартири [ADDRESS] внаслідок аварійної ситуації, а саме через несправність бойлера. Акт є первинним документом, що засвідчує факт певної події, у даному випадку факт залиття квартири позивачів. Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, власником квартири [ADDRESS] є відповідач [PERSON] . Відповідно до висновку експерта № 29-24 від 25.04.2024 вартість ремонтно-будівельних робіт по відновленню приміщень квартири [ADDRESS] після її залиття становить 41077 грн. Згідно з\~частиною першою\~та п.\~1\~ч.\~2\~ст.\~22\~ЦК України\~особа,\~якій завдано\~збитків у\~результаті порушення\~її цивільного\~права,\~має право\~на їх\~відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Згідно із ч. 3 ст. 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини (ч. 2 ст. 1166 ЦК України). Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2 постанови від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Отже, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини заподіювача шкоди і якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір. Як вбачається з матеріалів справи і це не спростовано відповідачем, залиття належної позивачу квартири відбулось з квартири, належної [PERSON] , яка розташована поверхом вище, в результаті чого позивачу спричинено шкоду. Обов`язок утримання в належному технічному стані санітарного обладнання квартири покладається на власника квартири, а відтак відповідати за наслідки залиття квартири позивачів у справі має власник квартири, який не забезпечив належного утримання санітарно-технічного обладнання, що призвело до залиття квартири позивачів. Наведене узгоджується з правовим принципом «власність зобов`язує», тобто саме власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом ( 322 ЦК України). Тобто саме на власника покладається тягар по утриманню своєї власності та необхідності дбати про її належний стан, погіршення якого не має спричиняти шкоди іншим особам. Відповідачем не доведено відсутність його вини у залитті квартири, належної [PERSON] , [PERSON] , що є його процесуальним обов`язком. Не доведення вказаного факту є підставою до покладення на відповідача обов`язку з відшкодування шкоди, а тому з відповідача на користь кожного з позивачів слід стягнути завдану їм матеріальну шкоду відповідно до розміру їхньої частки у власності, тобто 27384,60 грн. на користь [PERSON] та 13692,33 грн. на користь [PERSON] . Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Статтею 23 ЦК України передбачено, що моральна шкода полягає у тому числі у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Якщо інше не встановлено законом, моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. При визначені розміру моральної шкоди судом враховується, що позивачі зазнали, раптових негативних емоцій, душевних страждань, стресу, переживань внаслідок пошкодження їхнього майна, був порушений їх звичний спосіб життя, вони змушені докладати додаткових зусиль для його нормалізації та витрачати свій час для вирішення проблем, пов`язаних з усуненням наслідків залиття. Враховуючи принципи розумності, справедливості та характер протиправних дій відповідача, розмір матеріальних збитків завданих кожному з позивачів, наслідки спричинені для кожного з позивачів, зокрема і з врахуванням незадовільного стану здоров`я [PERSON] , яка є особою з інвалідністю, глибину душевних страждань кожного з них, суд приходить до висновку, що кожному з позивачів спричинена моральна шкода в розмірі, який зазначено в позовній заяві, та вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь [PERSON] 20000 грн., а на користь [PERSON] 10000 грн. моральної шкоди. Відповідно до ст. 141 ЦПК України слід стягнути з відповідача на користь позивача [PERSON] сплачений нею судовий збір при подачі позову до суду у розмірі 968,96грн. Також з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 1211 грн. 20 коп. за вимогами [PERSON] , яка звільнена від сплати судового збору. Згідно з частинами шостою - дев`ятою статті 139 ЦПК України розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, залучення спеціаліста, оплати робіт перекладача встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів. Розмір витрат на оплату робіт залученого стороною експерта, спеціаліста, перекладача має бути співмірним зі складністю відповідної роботи, її обсягом та часом, витраченим ним на виконання робіт. У разі недотримання вимог щодо співмірності витрат суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на оплату послуг експерта, спеціаліста, перекладача, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат, які підлягають розподілу між сторонами. З квитанції про оплату № 268985736 вбачається, що [PERSON] оплатила послуги експерта згідно рахунка-фактури від 22.04.2024 у сумі 3029,12 грн. Клопотань про зменшення витрат до суду не надходило, а тому слід стягнути з відповідача на користь [PERSON] витрати на оплату роботи експерта.

Outcome: approved