Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-17 00:00:00

[PERSON] звернулася до Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області з позовною заявою до Краматорської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог вказано, що [INFO] померла мати позивача [PERSON] , після смерті якої залишилося спадкове майно, яке складається з квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] . У липні 2024 року з метою прийняття спадщини, позивач звернулася до державного нотаріуса Третьої Краматорської державної нотаріальної контори з заявою, проте останній було відмовлено у прийнятті заяви, у зв`язку з пропущенням строку, встановленого законодавством для прийняття спадщини. В обґрунтування поважності причини пропуску позивач посилається на те, що внаслідок бойових дій у Донецькій області, остання вимушена була евакуюватися разом з дітьми з міста Краматорськ до міста Львів, де і проживає наразі. Також позивач зазначає, що для пошуку роботи, забезпечення дітей нормальними умовами для життям, облаштування побуту, потрібен був значний час, у зв`язку з чим остання була позбавлена можливості звернутися до нотаріуса вчасно. На підставі вищенаведеного, просить суд визначити додатковий строк для прийняття спадщини. Ухвалою судді Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 21.08.2024 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання. Ухвалою Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 22.10.2024 року закрито підготовче засідання у справі та призначено до судового розгляду по суті.\~ Представник позивача в судове засідання не з`явився, надіслав заяву про розгляд справи без його участі, проти ухвалення заочного рішення не заперечував. Відповідач в судове засідання також не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, про день, час та місце слухання справи повідомлявся належним чином. Заяви про розгляд справи без участі до суду не надходило, відзиву на позов від відповідача також не надходило. Ухвалою Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 18.12.2024 року постановлено провести заочний розгляд справи. У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне. [PERSON] народилася [INFO] , про що Краматорським відділом реєстрації актів цивільного стану зроблено актовий запис №385. Батьком записаний [PERSON] , матір`ю - [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , виданого 23.02.1977 року. Згідно свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , виданого відділом реєстрації актів цивільного стану Краматорського міського управління юстиції у Донецькій області, [PERSON] зареєструвала шлюб з [PERSON] , про що 19.03.2005 року зроблено актовий запис №203. Прізвище чоловіка та дружини після реєстрації шлюбу - [PERSON] та [PERSON] . Від шлюбу народилися діти: [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , виданого відділом реєстрації актів цивільного стану Краматорського міського управління юстиції у Донецькій області від 02.02.2007 року, актовий запис №164 та [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , виданого відділом державної реєстрації актів цивільного стану Краматорського міського управління юстиції у Донецькій області від 11.01.2012 року, актовий запис №63. Як вбачається з довідки від 08.07.2024 року, [PERSON] перебуває на військовій службі за мобілізацією у військовій частина [NUMBER] . З 01.04.2022 року [PERSON] зареєстрована як ВПО за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується довідкою №1307-5000837661 про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи. Відповідно до свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Львові Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції від 06.03.2023 року, [PERSON] померла [INFO] , про що 06.03.2023 року зроблено актовий запис №1488. Згідно довідки щодо реєстрації місця проживання на день смерті, [PERSON] , яка померла [INFO] , на день смерті була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . За вказаною адресою була зареєстрований одна. [PERSON] звернулася до державного нотаріуса Третьої Краматорської державної нотаріальної контори Краматорського районного нотаріального округа Донецької області з заявою про прийняття спадщини після смерті матері. Постановою державного нотаріуса Третьої Краматорської державної нотаріальної контори Краматорського районного нотаріального округа Донецької області від 19.07.2024 року [PERSON] відмовлено у прийнятті заяви, у зв`язку з пропущенням строку, встановленого законодавством для прийняття спадщини. Як вбачається з інформаційної довідки №78244494 зі Спадкового реєстру, спадкова справа після смерті [PERSON] ,\~яка померла\~ [INFO] ,\~не заводилася,даних щодо спадкоємців, які прийняли спадщину фактично, малолітніх або неповнолітніх спадкоємців - немає. Вирішуючи спір по суті, суд виходив з наступного. Згідно ст. ст. 15, 16 ЦК України кожна особа має право на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Відповідно до ст. ст. 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.\~ Згідно ч. ч. 1, 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ч. 1ст. 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Положеннями ст. 1261 ЦК України визначено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Відповідно до ч. ч. 1, 5 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Згідно ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. У відповідності до ст. 1272 ЦК України, у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Судом встановлено, що [PERSON] є спадкоємицею за законом першої черги після смерті матері, проте остання пропустила встановлений чинним законодавством строк для прийняття спадщини.\~ Будь-які відомості про наявність спадкоємців, які відповідно до ст. 1241 ЦК України мають право на обов`язкову частку, відсутні та судом не встановлені. Суд звертає увагу на те, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). В обґрунтування поважності причини пропуску строку для прийняття спадщини після смерті матері позивач посилається на введення воєнного стану на території України та активні бойові дії у Донецькій області, у зв`язку з чим остання вимушена була разом з дітьми евакуюватися до міста Львова, де наразі фактично і проживає. У постанові Верховного Суду від 26 жовтня 2021 року у справі № 539/4424/20 (провадження № 61-14149св21), суд дійшов висновку про те, що вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеногостаттею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи. Суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Суд враховує, що в період шестимісячного строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON] на території України було запроваджено воєнний стан, який діє і станом на день розгляду справи, в результаті чого позивач не звернулася вчасно до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. Крім того, суд враховує, що пройшов незначний часовий проміжок між закінченням строку для прийняттям спадщини та безпосереднім зверненням позивача до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. Враховуючи вищевикладене, суд визнає поважними причини пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини, у зв`язку з чим доходить висновку про необхідність надання додаткового строку для прийняття спадщини терміном два місяці, який є достатнім для реалізації позивачем свого права на спадкування.

Outcome: approved