Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-22 00:00:00

Акціонерне товариство «Акцент-Банк» звернулося до суду з позовною заявою до [PERSON] про стягнення заборгованості, в якій просить суд стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість по кредитному договору б/н від 23.02.2022 року на суму 12 291,92 грн., а також судовий збір в розмірі 3028 грн. Позовну заяву мотивує тим, що 23.02.2022 року між Акціонерним товариством «Акцент-Банк» та [PERSON] було укладено кредитний договір б/н (у вигляді Заяви Позичальника), згідно умов якого [PERSON] був наданий кредит у вигляді встановлення кредитного ліміту на рахунок зі сплатою процентів за користування кредитом у розмірі 40.8 % на рік на суму залишку заборгованості за кредитом та видано платіжну картку. Відповідач при підписанні анкети-заяви підтвердив свою згоду на те, що підписана Анкета-заява разом з Умовами та правилами надання банківських послуг складає між ним та банком кредитний договір. Також окрім Анкети-Заяви відповідачем за допомогою електронного підпису одноразовим ідентифікатором (який є аналогом власноручного підпису), який направлявся на номер телефону зазначений ним особисто в анкеті-заяві, було підписано Паспорт споживчого кредиту за програмою «Кредитна картка», в якому чітко зазначені всі оговорені умови кредитування, строки, процентна ставка, та багато іншого. При укладанні договору сторони керувались ч. 1 ст. 634\~ЦК України, згідно якої договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. АТ "Акцент-Банк" свої зобов`язання за договором та угодою виконав в повному обсязі, а саме надав відповідачу кредитні кошти. Відповідач не надавав своєчасно банку грошові кошти для погашення заборгованості за борговими зобов`язаннями. Таким чином, у порушення умов кредитного договору, а також ст.ст. 509, 526,1054 України, відповідач зобов`язання за вказаним договором не виконав. У зв`язку з порушеннями зобов`язань за кредитним договором на погашення заборгованості відповідач станом на 06.09.2024 року має заборгованість 12\~291,92 грн., з яких: \~ \~ \~ \~- 7 474,20 грн. - заборгованість за кредитом; \~ \~ \~ \~- 4817,72 грн. - заборгованість по відсоткам; \~ \~ \~ \~- 0,00 грн. - штрафи. На даний час відповідач продовжує ухилятись від виконання зобов`язання і заборгованість за договором не погашає, що є порушенням законних прав АТ «Акцент-Банк», а тому позивач був змушений звернувся до суду. Позивач копію ухвали про відкриття провадження у справі від 10.10.2024 року отримав. Представник АТ «А-Банк» надав заяву , в якій позовні вимоги підтримав та просив позов задовольнити, проти заочного розгляду справи не заперечував. Відповідач у встановлений судом строк відзив на позовну заяву не подав. Про відкриття провадження у справі повідомлявся шляхом направлення за місцем реєстрації ухвали, копії позову з додатками рекомендованим листом з повідомленням про вручення, які згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення отримав , будь-яких заяв чи клопотань суду не надав. Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України\~суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. Згідно статті 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. 23.12.2024 року ухвалою Ширяївського районного суду Одеської області призначено проведення заочного розгляду справи за позовом Акціонерного товариства «Акцент-банк» до [PERSON] про стягнення заборгованості. У разі відсутності відповідача відповідно до положень ст.\~280-289\~ЦПКУкраїни суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи. Суд, дослідивши та оцінивши наявні в справі докази в їх сукупності, вважає, що в матеріалах справи достатньо даних для вирішення спору. Даний позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного. 23.02.2022 року між Акціонерним товариством «Акцент-Банк» та [PERSON] було укладено кредитний договір б/н (у вигляді Заяви Позичальника), згідно умов якого [PERSON] був наданий кредит у вигляді встановлення кредитного ліміту на рахунок зі сплатою процентів за користування кредитом у розмірі 40.8 % на рік на суму залишку заборгованості за кредитом та видано платіжну картку (а.с. 9). Також, 23.02.2024 відповідачем за допомогою електронного підпису одноразовим ідентифікатором, який направлявся на номер телефону зазначений ним особисто в анкеті-заяві, було підписано Паспорт споживчого кредиту за програмою «Кредитна картка», який містить умови кредитування (а.с. 8-9). У зв`язку з тим, що відповідач по справі свої зобов`язання за вище вказаним договором належним чином не виконував, в нього утворилася заборгованість, яка станом на 06.09.2024 року складає 12 291,92 грн., з яких: \~ \~ \~ \~- 7 474,20 грн. - заборгованість за кредитом; \~ \~ \~ \~- 4817,72 грн. - заборгованість по відсоткам; \~ \~ \~ \~- 0,00 грн. - штрафи. З урахуванням викладеного позивач просив стягнути з відповідача вище вказану суму заборгованості та судові витрати. Ч. 1,3 ст.12 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.ч. 1.2 ст. 207 ЦК України, правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони, або надсилалися ними до інформаційно-комунікаційної системи, що використовується сторонами. У разі якщо зміст правочину зафіксований у кількох документах, зміст такого правочину також може бути зафіксовано шляхом посилання в одному з цих документів на інші документи, якщо інше не передбачено законом. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку. У відповідності з ч. 2. ст. 639 ЦК України - якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася. Частиною 2 ст. 638 ЦК України передбачено, що договір укладається шляхом пропозиції (оферти) однієї сторони укласти договір і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною, тому акцептуючи пропозицію Банку Відповідач підписом у Заяві про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг визнає та погоджується на запропоновані Банком умови користування послугами Банку. Також, одночасно із вищезазначеним свідченням приєднання до угоди Відповідача, дія Договору підтверджується фактом користування Відповідачем картковим рахунком та використання кредитних коштів, що повністю узгоджується з ч. 2. ст. 642 ЦК України, згідно якої особа, яка одержала пропозицію укласти договір, у межах строку для відповіді вчинила дію відповідно до вказаних у пропозиції умов договору (відвантажила товари, надала послуги, виконала роботи, сплатила відповідну суму грошей тощо), яка засвідчує її бажання укласти договір, ця дія є прийняттям пропозиці За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Ч.1 ст. 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. У ст.\~526\~ЦК України\~передбачено,\~що зобов`язання\~має виконуватися\~належним чином\~відповідно до\~умов договору\~та вимог\~цього Кодексу,\~інших актів\~цивільного законодавства,\~а за\~відсутності таких\~умов та\~вимог -\~відповідно до\~звичаїв ділового\~обороту або\~інших вимог,\~що звичайно\~ставляться. Згідно ст.\~629\~ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами Відповідно до ч.1ст.1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (ч.1 ст. 1048 ЦК України). Ч. 2 ст. 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). Відповідно до ч. 1ст. 1048 ЦК України, позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Згідно зі ст. 1049 ЦК України, позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. За змістом ст. 549 ЦК України\~неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Ч.ч.1,2 ст. 551 ЦК України визначено, що предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства. Згідно із ч.1 ст.1050 ЦК України\~якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до\~ст. 625 цього Кодексу. За змістом ч. 2 ст. 530 ЦК України якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання в будь-який час, що свідчить про порушення його прав. Враховуючи, що фактично отримані та використані позичальником кошти у добровільному порядку АТ «Акцент-Банк» не повернуті, суд вважає, що позовні вимоги про стягнення з відповідача заборгованості за кредитом та відсотками підлягають задоволенню. Враховуючи вищенаведене, суд прийшов до висновку, про наявність правових підстав для стягнення з відповідача суми заборгованості у розмірі 12 291,92 грн. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати.

Outcome: approved