Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-09 00:00:00

16.03.2023 року до Кіровського районного суду м. Дніпропетровська звернулася [PERSON] з позовом до [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Орган опіки та піклування - Адміністрація Шевченківського району Дніпровської міської ради, про усунення перешкод у спілкуванні з онукою, в якому позивач, з урахуванням редакції позовної заяви від 27.11.2023 року, просить суд: - зобов`язати [PERSON] не чинити [PERSON] перешкоди у спілкуванні з онукою [PERSON] , [INFO] ; - встановити спосіб її - бабусі - спілкування з онукою [PERSON] , [INFO] , наступним чином: з 31 травня по 31 серпня - кожний І та ІІІ тиждень місяця з 18:00 години четверга по 20:00 годину суботи; з 01 вересня по 30 травня - кожний І та ІІІ тиждень місяця з 10:00 години по 18:00 годину неділі, один тиждень під час новорічних канікул щороку, один місяць під час літніх канікул щороку, на день народження [PERSON] - [INFO] , на день народження бабусі - [INFO] , день народження дідуся - [INFO] щороку, тітки [PERSON] - [INFO] , а також на день народження прабабусі Лариси - [INFO] , та прадідуся [PERSON] - [INFO] ; - визначити місце передачі дитини [PERSON] , [INFO] , її фактичне місце проживання: [ADDRESS] , поклавши на [PERSON] обов`язок забирати і приводити дитину до місця її фактичного проживання. І. Стислий виклад позицій учасників справи. В обґрунтування своїх позовних вимог, з урахуванням редакції позовної заяви від 27.11.2023 року, позивач зазначила, що вона є бабусею малолітньої дитини [PERSON] , [INFO] . Після смерті сина позивача - [PERSON] , який помер [INFO] , відповідач - мати дитини стала перешкоджати їй у спілкуванні з онукою, та з 28.11.2022 року колишня невістка - відповідач взагалі перестала давати їй можливість для спілкування з онукою. При цьому з 02.01.2023 року вона припинила відповідати на її телефонні дзвінки, ізолювала онуку від спілкування з бабусею. Також позивач пояснила, що через поведінку відповідача онука позбавлена можливості спілкуватися зі всією її родиною, що негативно впливає на її моральний стан та нормальний розвиток. Тому позивач звернулась до суду з позовом про усунення перешкод у спілкуванні з онукою. 09.06.2023 року відповідач подала відзив на позов в його первісній редакції від 16.03.2023 року, в якому заперечувала проти задоволення позовних вимог та просила суд відмовити у їх задоволенні. Відповідач пояснила, що на її думку, позовні вимоги вона вважає безпідставними та необґрунтованими. При цьому відповідач не оспорює право баби на спілкування з онукою, вважає її поведінку такою, що не є гарним прикладом для дитини. Відповідач зазначила, що вона жодним чином не обмежувала позивачці спілкування з донькою. Проте позивач не бажає враховувати розпорядок дня дитини та її плани. Тому позивач, отримавши відмову у задоволенні її вимоги бачити онуку так, як їй зручно, вирішила звернутися з позовом до суду. На думку відповідача, вона жодним чином не обмежує ані позивача, ані її родину у спілкуванні з онукою. Тому відповідач просить суд відмовити у задоволенні позову [PERSON] 03.07.2023 року позивач подала до суду відповідь на відзив на позов в його первісній редакції від 16.03.2023 року, в якому повністю підтримала свої позовні вимоги та просила суд їх задовольнити, пояснивши, що вона звернулась до суду з позовом в інтересах дитини, яка має право на спілкування з родиною померлого батька (бабусею, дідусем, тіткою). Це гарно впливає на всебічний розвиток дитини та на її психоемоційний стан на фоні смерті її батька. Інших заяв по суті справи на адресу суду не надходило. Під час судового засідання позивач та її представник підтримали позовні вимоги у повному обсязі, пояснивши підстави звернення до суду з позовом таким чином, як про це вказано вище та у заявах по суті справи. Також позивач наголосила на тому, що вона має гарні відносини з онукою, бажає, щоб дитина спілкувалась з родичами і з боку батька. Водночас позовні вимоги щодо спілкування з прадідусем наразі неактуальні, бо останній помер. Позивач бажає спілкуватися з онукою будь-яким шляхом або телефоном, або за допомогою застосунків, не заперечує проти перенесення дат святкувань за домовленістю з матір`ю, проте вона не може спиратися на настрій відповідача та її обіцянки. Позивач погоджується з графіком, визначеним органом опіки та піклування, та бажає його дотримуватися. Представник відповідача у судовому засіданні заперечував проти задоволення позовних вимог, просив суд відмовити у їх задоволенні, пояснивши підстави своїх заперечень таким чином, як про це вказано у відзиві на позов. Представник відповідача вказав, що дід, тітка не подавали заяву про те, що їм перешкоджають спілкуватися з дитиною, тому позовні вимоги в їх інтересах є безпідставними. Також представник відповідача вважає, що інтереси батьків у порівнянні з інтересами інших родичів мають пріоритетне значення, бо у [PERSON] є свій графік для навчання, вона відвідує гуртки, спортивну секцію, та будь-які зустрічі з дитиною мають обумовлюватися і можливостями матері їх забезпечувати, організувати. Представник відповідача повідомив, що відповідач разом зі своєю родиною може покинути Україну, з огляду на воєнний стан в країні, та бажає проживати з дітьми за кордоном. ІІ. Заяви, клопотання. Інші процесуальні дії у справі. Ухвалою суду від 15.05.2023 року було відкрито провадження в цивільній справі та призначено справу до судового розгляду за правилами загального позовного провадження з проведенням підготовчого судового засідання. Ухвалою суду від 25.09.2023 року було частково задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів в цивільній справі та витребувано у Дніпровського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області інформацію про те, чи зверталась до поліції на номер 102 із заявою про будь-які неправомірні дії відносно неї [PERSON] , [INFO] , що мешкає в [ADDRESS] ; якщо зверталась, то повідомити скільки разів за період з 01.09.2022 року по 27.02.2023 року, на неправомірні дії яких осіб, та результати розгляду заяв, витребувано у Комунального підприємства «Обласний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф» Дніпропетровської обласної ради відомості про те, чи викликали карету швидкої допомоги [PERSON] , 1980 року народження, що мешкає в [ADDRESS] , у вересні 2020 року, у зв`язку з чим була надана допомога [PERSON] , 1980 року народження, а у задоволенні іншої частини вимог клопотання - відмовлено. 25.09.2023 року на адресу суду надійшов висновок органу опіки та піклування - Адміністрації Шевченківського району Дніпровської міської ради про визначення способу участі у вихованні та спілкування з дитиною [PERSON] , [INFO] , бабі [PERSON] . Ухвалою суду від 27.11.2023 року було задоволено повністю заяву представника позивача про виклик свідків в цивільній справі та викликано у судове засідання для допиту в якості свідків: [PERSON] (адреса місця проживання: [ADDRESS] ); [PERSON] (адреса місця проживання: [ADDRESS] ); [PERSON] (адреса місця проживання: [ADDRESS] ). Ухвалою суду від 27.11.2023 року було прийнято до розгляду змінену редакцію позовної заяви в цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Орган опіки та піклування - Адміністрація Шевченківського району Дніпровської міської ради, про усунення перешкод у спілкуванні з онукою. 14.12.2023 року, 18.12.2023 року та 19.01.2024 року на адресу суду надійшли докази, витребувані ухвалою суду від 25.09.2023 року. Ухвалою суду від 20.02.2024 року було закрито підготовче провадження в цивільній справі та призначено справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні. Ухвалою суду від 29.10.2024 року із занесенням до протоколу судового засідання було прийнято відмову сторони позивача від допиту свідків. У судове засідання 10.12.2024 року з`явились позивач, її представник та представник відповідача. Представник третьої особи у судове засідання не з`явився, належним чином був повідомлений про час, дату та місце розгляду справи, подав до суду письмову заяву про розгляд справи за його відсутності. Суд, заслухавши думки учасників справи, на підставі положень ст. ст. 128, 211, 223 ЦПК України розглянув справу за відсутності третьої особи. Під час судового розгляду справи суд заслухав усні пояснення учасників справи по суті спору, дослідив письмові докази, наявні в матеріалах справи, заслухав заключні слова учасників справи у судових дебетах, та 10.12.2024 року у судовому засіданні було проголошено вступну та резолютивну частини рішення суду. ІІІ. Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин з посиланням на докази. Судом встановлено, що малолітня дитина - [PERSON] , [INFO] , є онукою позивача - [PERSON] , [INFO] , та донькою відповідача - [PERSON] , [INFO] . Шлюб між батьками [PERSON] , [INFO] , був розірваний рішенням Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 14.07.2021 року, справа №203/1524/21, яке набрало законної сили станом на 14.08.2021 року. Батько малолітньої дитини - [PERSON] , [INFO] , помер - [INFO] . Це підтверджується копіями: свідоцтва про народження [PERSON] від 16.03.2017 року, серії [NUMBER] ; свідоцтва про укладення шлюбу між [PERSON] та [PERSON] від 25.12.1987 року, серії [NUMBER] ; свідоцтва про народження [PERSON] , від 10.06.1986 року, серії [NUMBER] ; рішення Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 14.07.2021 року, справа №203/1524/21; свідоцтва про смерть [PERSON] від 09.08.2022 року, серії [NUMBER] . Позивач - [PERSON] , [INFO] , є власником жилого будинку, що розташований за адресою: [ADDRESS] , в якому вона зареєстрована та проживає зі своїм чоловіком - [PERSON] , [INFO] . За вказаним місцем проживання умови проживання є задовільними. Позивач працює у Дніпровському державному медичному університеті за основним місцем роботи на посаді доцента закладу вищої освіти кафедри анатомії людини, клінічної анатомії та оперативної хірургії. Це підтверджується копіями: договору купівлі-продажу від 21.03.1990 року; акту обстеження умов проживання від 22.02.2023 року; довідки Дніпровського державного медичного університету від 21.12.2022 року №325; довідки №8231 про склад сім`ї або зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб від 29.12.2022 року, за адресою: [ADDRESS] . Відповідач - [PERSON] , [INFO] , зареєстрована за адресою місця проживання: [ADDRESS] , з 02.11.2009 року по теперішній час, що підтверджується відповіддю відділу формування та ведення реєстру територіальної громади Управління у сфері державної реєстрації Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради від 04.05.2023 року, витягом з Єдиного державного демографічного реєстру щодо реєстрації місця проживання №1214-469911-2017 від 19.05.2017 року. [PERSON] , [INFO] , є матір`ю і малолітнього сина - [PERSON] , [INFO] , батьком якого є [PERSON] . На 07.07.2023 року органом реєстрації актів цивільного стану була призначена державна реєстрація шлюбу [PERSON] та [PERSON] в Соборному відділі державної реєстрації актів цивільного стану у місті Дніпрі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса). [PERSON] мешкає за адресою: [ADDRESS] , з вересня 2020 року разом зі своїм цивільним чоловіком та дітьми: сином [INFO] , та донькою [INFO] , позитивно характеризується як за місце проживання, так і за місцем роботи у КНП «МКЛ №8» ДМР на посаді медичної сестри. [PERSON] станом на 31.05.2023 року був зареєстрований як фізична особа-підприємець, є власником будинку [ADDRESS] , проживає за адресою: [ADDRESS] , разом з дружиною та дітьми, та за місцем свого проживання також характеризується позитивно. Це підтверджується копіями свідоцтва про народження [PERSON] від 01.10.2021 року, серії [NUMBER] ; довідки Соборного відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Дніпрі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) від 06.06.2023 року; витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань станом на 31.05.2023 року; характеристикою [PERSON] , наданої керуючою справами Асоціації «Власників житлових будинків «Золоті Ключі» Ляшенко А.В. від 06.06.2023 року №34; характеристиками [PERSON] та [PERSON] від 02.06.2023 року №№02/06, 03/06, наданими головою правління ОСББ «Запорізьке Шосе 40»; характеристикою [PERSON] , наданої генеральним директором КНП «МКЛ №8» ДМР; довідкою від 02.06.2023 року №02/06 про підтвердження сусідами факту проживання [PERSON] з вересня 2020 року за адресою: [ADDRESS] , наданої головою правління ОСББ «Запорізьке Шосе 40»; довідкою КНП «МКЛ №8» ДМР від 01.06.2023 року №04 про перебування [PERSON] у відпустці без збереження заробітної плати по догляду за дитиною ( [PERSON] , [INFO] ) до досягнення трирічного віку з 22.11.2021 року по [INFO] . Дитина [PERSON] , [INFO] , займається акробатикою та повітряною гімнастикою на полотнах з 01.09.2022 року, а також відвідує факультативні курси з підготовки до школи із читання, математики та граматики, позитивно характеризується за місцем навчання. Це підтверджується характеристиками [PERSON] від 05.06.2023 року. На підтвердження факту чинення відповідачем як матір`ю дитини перешкод у спілкуванні з бабусею та участі у її вихованні позивач надала суду роздруківки скріншотів з телефону з відображенням смс-повідомлень, з яких видно спілкування сторін щодо дитини, та те, що з 29 серпня по 07 вересня відповідач не відповідала на повідомлення позивача щодо зустрічей з онукою. При цьому у судовому засіданні позивач пояснила, що помилково долучила до матеріалів справи копії скріншотів роздруківок з телефону з відображенням вхідних та вихідних дзвінків (а.с. 129-132 Том 1). Тому суд не бере до уваги вказані роздруківки з телефону позивача. Відповідно до висновку органу опіки та піклування - Адміністрації Шевченківського району Дніпровської міської ради від 17.07.2023 року №4/3-189 про визначення способу участі у вихованні та спілкування з дитиною [PERSON] , [INFO] , бабі [PERSON] , адміністрація Шевченківського району як орган опіки та піклування вважає за можливе встановити бабі дитини [PERSON] години для спілкування та участі у вихованні дитини [PERSON] , [INFO] , наступним чином: з 31 травня по 31 серпня - кожний І та ІІІ тиждень місяця з 18:00 години четверга по 20:00 годину суботи; з 01 вересня по 30 травня - кожний І та ІІІ тиждень місяця з 10:00 суботи по 18:00 годину неділі. Відповідно до листів ВП №7 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області від 14.12.2023 року, ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області від 18.12.2023 року, згідно з наявної у базі ОВС повідомленнями щодо [PERSON] , останні зверталась на спецлінію «102» з наступними повідомленнями: 12.10.2022 року за адресою: [ADDRESS] , скаржилась, що співмешканець чіпляється та вона його боїться; під час виїзду на місце події співробітниками УПП [PERSON] повідомила, що конфлікт вичерпано, співмешканець покинув місце мешкання; 13.10.2022 року [PERSON] повідомила, що співмешканець [PERSON] забрав дитину та не віддає; по прибуттю співробітниками УПП Крамар А.І. від написання заяви відмовилась; 12.02.2023 року [PERSON] повідомила, що за адресою: [ADDRESS] , під час вживання алкогольних напоїв вдарила чоловіка - [PERSON] ножем; по прибуттю співробітниками УПП [PERSON] від написання заяви відмовився. Відповідно до листа КП «Обласний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф» Дніпропетровської обласної ради» від 19.01.2024 року, за період з 01.09.2020 року 00:00 годину по 01.10.10.2022 року 00:00 годині, виклик на адресу: [ADDRESS] , до громадянина [PERSON] , 38 років, був здійснений 25.09.2020 року о 05:28 годині, заявник - брат, на підтвердження чого долучено копію картки виклику медичної допомоги 25.09.2020 року, звернення №157. Спірні правовідносини між сторонами виникли з приводу усунення перешкод бабі у спілкуванні з онукою. ІV. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування. Відповідно до положень статті 9 Конституції України та статті 19 Закону України «Про міжнародні договори України», чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України. Положеннями частини 1 статті 15 Закону України «Про міжнародні договори України» передбачено, що чинні міжнародні договори України підлягають сумлінному дотриманню Україною відповідно до норм міжнародного права. Частиною 1 статті 3 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року (ратифікована Україною 27 лютого 1991 року, дата набуття чинності для України 27 вересня 1991 року) визначено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питанням соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. При визначенні найкращих інтересів дитини у конкретній справі слід брати до уваги два міркування: по-перше, у найкращих інтересах дитини зберегти її зв`язки із сім`єю, крім випадків, коли доведено, що сім`я непридатна або неблагополучна; по-друге, у найкращих інтересах дитини є забезпечення її розвитку у безпечному, спокійному та стійкому середовищі, що не є неблагонадійним (рішення ЄСПЛ від 16 липня 2015 року у справі «Мамчур проти України»). Статтею 141 СК України визначено, що мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини. Батьки мають переважне право перед іншими особами на особисте виховання дитини. Мати, батько та дитина мають право на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків, коли таке право обмежене законом (стаття 151, 153 СК України). Стаття 257 СК України закріпила право баби і діда спілкуватися зі своїми внуками і брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом своїх прав щодо виховання онуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. Законодавцем визначено механізм здійснення права баби та діда, прабаби, прадіда на виховання внуків і правнуків, який проявляється в: (а) покладенні обов`язку на батьків чи інших осіб, з якими проживає дитина не перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків; (б) закріпленні права баби діда, прабаби, прадіда у разі наявності перешкод у вихованні та спілкуванні із внуками, правнуками на звернення до суду з позовом про їх усунення (частини 2, 3 статті 257 СК України). Відповідно до положень статті 263 СК України, спори щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 цього Кодексу. Відповідно до частини 2 статті 159 СК України, суд визначає способи участі особи у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. Таким чином, обов`язковою передумовою подання дідом/бабою позову про усунення перешкод у спілкуванні з онуком є встановлення перешкод, які чиняться у цьому іншими особами, з якими постійно проживає дитина, тобто наявність порушеного права (постанова ВС від 05.12.2018 року, справа №175/5360/13?ц). При визначенні способів участі баби у вихованні внука, місця та часу їхнього спілкування суду необхідно дотриматися розумного балансу інтересів між бабою, батьками і внуком та врахувати насамперед інтереси дитини, які не завжди можуть відповідати її бажанням, з урахуванням її віку, стану здоров`я, психоемоційного стану (постанова ВС від 22 липня 2020 року у справі №295/13297/18, провадження №61-8094св20). Відповідно до положень статті 19 СК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, особа має право на попереднє звернення за захистом своїх сімейних прав та інтересів до органу опіки та піклування. Рішення органу опіки та піклування є обов`язковим до виконання, якщо протягом десяти днів від часу його винесення заінтересована особа не звернулася за захистом своїх прав або інтересів до суду, крім випадку, передбаченого частиною другою статті 170 цього Кодексу. Звернення за захистом до органу опіки та піклування не позбавляє особу права на звернення до суду. У разі звернення з позовом до суду орган опіки та піклування припиняє розгляд поданої йому заяви. При розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. Суд може не погодитися з висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим, суперечить інтересам дитини. Право на повагу до сімейного життя, гарантоване статтею 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, охоплює щонайменше зв`язки між близькими родичами, наприклад, між дідом, бабою та внуками, оскільки такі родичі можуть відігравати у сімейному житті важливу роль. Положення статті 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, у якій передбачено право на повагу до сімейного життя, поширюються, зокрема, і на відносини між бабою, дідом та внуками, якщо між ними існують достатньо тісні зв`язки (рішення Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ у справі «Крускіч проти Хорватії» від 25 листопада 2014 року)). ЄСПЛ зазначає, що держава повинна за загальним правилом забезпечити збереження сімейного зв`язку там, де він існує. Відносини між бабою, дідом і внуками за своїм характером відрізняються від відносин між батьками і дітьми і, зокрема, вимагають меншого ступеня захисту. Право на повагу до сімейного життя баби, діда у відносинах з їхніми внуками передбачає, у першу чергу, право підтримувати звичайні стосунки з внуками, навіть якщо такий контакт зазвичай відбувається за згодою особи, яка має батьківську відповідальність (рішення ЄСПЛ «Богоносови проти Росії» від 05 березня 2019 року). Тривалість часу, проведеного дитиною з бабою чи дідом, може бути важливим фактором у забезпеченні найкращих інтересів дитини (справа «Гокканнен проти Фінляндії», ЄСПЛ від 23 вересня 1994 року, справа «Мамчур проти України», ЄСПЛ від 16 липня 2015 року, справа «Крапівін проти Росії», ЄСПЛ від 12 липня 2016 року). Відповідно до частини 1 статті 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частинами 1, 2, 3 статті 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і в заємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі дока зам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Відповідно до частини 4 статті 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Аналіз викладених вище норм та встановлених у ході судового розгляду справи обставин справи дає суду підстави зробити такі висновки. Суд при вирішенні спору бере до уваги те, що мати дитини чинить перешкоди у спілкуванні баби та онуки, що порушує право баби на участь у спілкуванні з онукою та її вихованні. Також суд враховує вік дитини, стан її здоров`я, те, що дитина відвідує гуртки, навчається, перебуває у гарних відносинах з бабусею, між ними склались достатньо тісні зв`язки. Суд враховує рекомендації органу опіки та піклуванні, відповідно до його висновку, яким визначений графік спілкування баби та онуки. Тим більше, що сторін не заперечували проти дотримання графіку, визначеного органом опіки та піклування. Суд дійшов висновку, що відсутні обставини, які б давали підстави вважати, що спілкування баби з онукою завдасть шкоди дитині, таке спілкування не перешкоджатиме нормальному вихованню і розвитку малолітньої дитини, а навпаки сприятиме забезпеченню її найкращих інтересів. Тим більше, що з відомостей, повідомлених поліцією та медичною установою, у новій родині відповідача у 2020, 2022, 2023 роках бували сварки між нею та [PERSON] , з яким відповідач спільно проживає разом зі своїми дітьми. Батько дитини помер та важливим є збереження родинного зв`язку між бабою зі сторони батька та онукою. Також суд зазначає, що рішення органу опіки та піклування є обов`язковим до виконання для сторін. Суд, встановлюючи порядок участі баби у спілкуванні з онукою та її виховані, врахує якнайкращі інтереси дитини, які мають пріоритет над інтересами батьків, інших родичів, бажання баби брати участь у вихованні та спілкуванні з онукою. Водночас суд вважає безпідставними позовні вимоги в інтересах дідуся, тітки [PERSON] , прабабусі [PERSON] та прадідуся [PERSON] щодо встановлення способу їх спілкування з онукою на дні народження кожного. Оскільки по-перше, за усними поясненнями позивача, прадідусь на момент розгляду справи вже помер, а по-друге, дідусь, тітка, прабабуся дитини не є учасниками справи та не позбавлені права самостійно звернутися до суду за захистом порушених прав, якщо вони вважають, що таке має місце. Також суд вважає обґрунтованими позовні вимоги [PERSON] щодо встановлення порядку участі баби у спілкуванні з онукою та її вихованні шляхом побачень у формі спілкування у дні народження як самої бабусі, так і дитини. Оскільки у ході судового розгляду справи суд дійшов висновку, що між бабусею та онукою склалися гармонійні та сприятливі відносини, а день народження, особливо для дитини, завжди супроводжується позитивними емоціями, гарними побажаннями та приємними подарунками, зазвичай у такі дні у родині панує гарний святковий настрій. Тому суд вважає за необхідне не обмежуватися графіком, встановленим органом опіки та піклування, та сприяти найкращим інтересам дитини, встановивши порядок участі баби у спілкуванні з онукою і у дні народження онуки та бабусі, з урахуванням домовленостей між матір`ю дитини та бабою, з дотриманням режиму дня дитини, з урахуванням її побажань, інтересів, стану здоров`я, графіку навчань, занять та відпочинку, місця її проживання (перебування), а саме: у день народження дитини - [PERSON] , [INFO] , - [INFO] кожного року, у день народження баби - [PERSON] , [INFO] , - 24 листопада кожного року, як у формі особистих побачень дитини з бабою, так і у формі спілкування баби з дитиною засобами телефонного, поштового, електронного, відеозв`язку та інших засобів зв`язку, у вільний час за попередньою домовленістю між матір`ю дитини та бабою, з дотриманням режиму дня дитини, з урахуванням її побажань, інтересів, стану здоров`я, графіку навчань, занять та відпочинку, місця її проживання (перебування). При цьому, враховуючи, що адреса проживання: [ADDRESS] , є фактичною адресою місця проживання відповідача разом з дитиною, яка може згодом неодноразово змінюватися, а дитина росте, розвивається, суд не вважає за доцільне визначати місце передачі дитини за її фактичним місцем проживання з покладанням обов`язку на бабусю щодо забирання та приводу дитини. Оскільки це може перешкоджати в подальшому побаченням, спілкуванню онуки та бабусі. Крім того, суд вважає за доцільне в інтересах дитини, врахувати її побажання, стан здоров`я, графік занять, та визначити бабі та дитині порядок спілкування та побачень як форму особистих побачень дитини з бабою, так і формі спілкування баби з дитиною засобами телефонного, поштового, електронного, відеозв`язку та інших засобів зв`язку, у вільний час за попередньою домовленістю між матір`ю дитини та бабою, з дотриманням режиму дня дитини, з урахуванням її побажань, інтересів, стану здоров`я, графіку навчань, занять та відпочинку, місця її проживання (перебування). З огляду на викладене, суд доходить висновку, що в якнайкращих інтересах дитини позов підлягає частковому задоволенню. Відповідно до вимог статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. V. Висновки суду за результатами розгляду позовної заяви. З огляду на викладене, з урахуванням висновку органу опіки та піклування, суд вважає за доцільне частково задовольнити позовні вимоги, а саме: в частині позовних вимог про зобов`язання матері дитини - [PERSON] , [INFO] , не чинити бабі дитини - [PERSON] , [INFO] , перешкоди у спілкуванні з онукою та її вихованні - [PERSON] , [INFO] ; встановлення порядку участі баби - [PERSON] , [INFO] , у спілкуванні з онукою та її вихованні - [PERSON] , [INFO] , наступним чином: з 31 травня по 31 серпня - кожний І та ІІ тиждень місяця з 18:00 години четверга по 20:00 годину суботи; з 01 вересня по 30 травня - кожний І та ІІІ тиждень місяця з 10:00 години суботи по 18:00 годину неділі, як у формі особистих побачень дитини з бабою, так і у формі спілкування баби з дитиною засобами телефонного, поштового, електронного, відеозв`язку та інших засобів зв`язку, за попередньою домовленістю між матір`ю дитини та бабою, з дотриманням режиму дня дитини, з урахуванням її побажань, інтересів, стану здоров`я, графіку навчань, занять та відпочинку, місця її проживання (перебування); у день народження дитини - [PERSON] , [INFO] , - [INFO] кожного року, у день народження баби - [PERSON] , [INFO] , - 24 листопада кожного року, як у формі особистих побачень дитини з бабою, так і у формі спілкування баби з дитиною засобами телефонного, поштового, електронного, відеозв`язку та інших засобів зв`язку, у вільний час за попередньою домовленістю між матір`ю дитини та бабою, з дотриманням режиму дня дитини, з урахуванням її побажань, інтересів, стану здоров`я, графіку навчань, занять та відпочинку, місця її проживання (перебування) - позов підлягає задоволенню, а у задоволенні іншої частини позовних вимог слід відмовити. Крім того, відповідно до ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача слід стягнути судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 1607,18 грн (100% (3 позовні вимоги) : 3 = 33,3% (кожна позовна вимога); 33,3% : 2 = 16,6%; 33,3% +16,6% = 49,9% (задоволена частина позовних вимог); 3220,80 грн х 49,9% : 100% = 1607,18 грн) пропорційно до задоволеної частини позовних вимог.

Outcome: partial