Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-12 00:00:00

І. Короткий вклад вимог позовної заяви У серпні 2024 року [PERSON] (далі також - позивач, [PERSON] ) звернулась до суду з позовом до [PERSON] (далі також - відповідач, [PERSON] ) з позовом, в кому просила визнати за [PERSON] в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] (далі також - [PERSON] ) право приватної власності на 1/2 частину квартири [ADDRESS] , загальною площею 65,70 кв. м. В обґрунтування позову вказано, що [INFO] померла [PERSON] (далі також - [PERSON] ), після смерті якої відкрилась спадщина, до складу якої входила квартира [ADDRESS] . За життя [PERSON] склала заповіт на користь [PERSON] (далі також - [PERSON] ) та відповідача. [PERSON] помер [INFO] , тобто раніше [PERSON] , а тому втратив право на спадкування за заповітом і спадкоємцем після смерті [PERSON] за законом став її чоловік [PERSON] , який прийняв спадщину, подавши нотаріусу 16.11.2020 відповідну заяву. Не зважаючи на те, що [PERSON] не звертався до нотаріуса за видачею свідоцтва про право на спадщину за законом, він в силу закону став власником 1/2 частини квартири. [INFO] [PERSON] помер, не залишивши заповіту. Спадкоємцем першої черги після його смерті є позивач. Нотаріус відмовив їй у видачі свідоцтва про право власності на спадщину за законом у зв`язку із відсутністю оригіналів правоустановлуюючих документів про належність квартири [PERSON] , що і стало підставою для звернення до суду з позовом. ІІ. Процесуальні дії суду та заяви (клопотання) учасників справи Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.08.2024 матеріали позовної заяви було передано для розгляду судді Гуртовій Т. І. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 26.08.2024 у справі відкрито загальне позовне провадження та призначено справу до розгляду і підготовче засідання на 23.09.2024. У підготовче судове засідання 23.09.2024 з`явився представник позивача - адвокат Донець Ю. Б. Відповідач та третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, не з`явилися, про дату та час судового засідання були повідомлені належно. У зв`язку з неявкою відповідача та третьої особи розгляд справи було відкладено. У підготовче судове засідання 21.10.2024 представник позивача, адвокат Донець Ю. Б., подав заяву про витребування доказів та про закриття підготовчого засідання. Відповідач та третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, у судове засідання не прибули, про дату та час судового засідання були повідомлені належно. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 21.10.2024 витребувано у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Рогача В. М. копію спадкової справи. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 21.10.2024 закрито підготовче засідання та призначено справу до розгляду по суті на 13.12.2024. 08.11.2024 відповідач [PERSON] отримала в приміщенні суду копію позовної заяви з додатками, ухвали про відкриття провадження та повістку. 03.12.2024 від третьої особи, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Рогача В. М., надійшла копія спадкової справи після смерті [PERSON] . Окрім позовної заяви, сторони не подавали інших заяв по суті справи. У судовому засіданні від 13.12.2024 представник позивача, адвокат Донець Ю. Б., позовні вимоги підтримав та просив суд їх задовольнити. Відповідач [PERSON] у судовому засіданні заперечувала проти задоволення позовних вимог. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, у судове засідання не прибула, про дату та час судового засідання була повідомлена належно. Заслухавши сторін, дослідивши матеріали справу, суд видалився до нарадчої кімнати, по виходу з якої проголосив вступну та резолютивну частину рішення. ІІІ. Фактичні обставини, встановлені судом Судом установлено, що [INFO] померла [PERSON] , актовий запис № 15643, що підтверджується копією свідоцтва про смерть Серія [NUMBER] , виданого Київським міським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції м. Київ) 12.10.2020. [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого Органом приватизації державного житлового фонду заводу «Арсенал» 02.10.1996 (розпорядження № 1771), зареєстрованого в Бюро 08.10.1996 за реєстровим № 2625, належала квартира за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується відповіддю КП КМР «КМ БТІ» від 27.02.2024. За життя [PERSON] склала заповіт від 11.06.1998, серії ААО № 512491, посвідчений державним нотаріусом Шостої київської державної нотаріальної контори Прудь Н. В., реєстровий номер 6у-1123. Відповідно до вказаного заповіту [PERSON] заповіла все своє майно [PERSON] та [PERSON] у рівних частинах, іншого заповіту складено не було. Після її смерті відкрилась спадщина, до складу якої входила квартира [ADDRESS] . Спадкова справа № 24/200 була відкрита приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Войтовським В. С. Спадкоємець [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується копію свідоцтва про смерть Серія [NUMBER] , виданим відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у м. Києві 17.11.2019. 30.09.2020 [PERSON] звернулась до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Войтовського В. С. із заявою про прийняття спадщини після померлої тітки [PERSON] . У заяві вказувала, що інший спадкоємець, [PERSON] , помер до відкриття спадщини. Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Войтовським В. С. була відкрита спадкова справа № 24/200. Постановою Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Войтовського В. С. від 30.03.2021 було відмовлено [PERSON] у вчиненні нотаріальної дії, а саме, у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на її ім`я на 1/4 частину квартири за адресою: [ADDRESS] після смерті [PERSON] у зв`язку із відсутністю оригіналу зареєстрованого у встановленому порядку правовстановлюючого документу на нерухоме майно, необхідного для оформлення права на спадщину. Постановою Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Войтовського В. С. від 29.10.2021 було відмовлено [PERSON] у вчиненні нотаріальної дії, а саме, у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на її ім`я на 1/4 частину квартири за адресою: [ADDRESS] після смерті [PERSON] у зв`язку із відсутністю оригіналу зареєстрованого у встановленому порядку правовстановлюючого документу на нерухоме майно, необхідного для оформлення права на спадщину. Рішенням Печерського районного суду м. Києва від 21.09.2023 у справі № 757/63102/21-ц задоволено позовні вимоги [PERSON] до [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Войтовський В. С., про визнання права власності на спадкове майно за заповітом. Визнано за [PERSON] в порядку спадкування за заповітом після смерті [PERSON] право приватної власності на 1/2 частину квартири за адресою: [ADDRESS] . Здійснено розподіл судових витрат. Додатковим рішенням Печерського районного суду м. Києва від 20.12.2023 у справі № 757/63102/21-ц реквізити квартири доповнено відомостями про загальну площу, а саме 65,70 кв.м. З 19.02.2016 спадкодавець [PERSON] перебувала в зареєстрованому шлюбі з [PERSON] , актовий запис 185, що підтверджується копію свідоцтва про шлюб Серія [NUMBER] , виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Печерського районного управління юстиції у м. Києві 19.02.2016. Позивач [PERSON] є матір`ю [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження Серія [NUMBER] . [PERSON] помер [INFO] , актовий запис 49, що підтверджується копією свідоцтва про смерть Серія [NUMBER] , виданого Печерським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) 08.02.2024. Після його смерті приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Рогачем В. В. відкрита спадкова справа № 05/2024. 11.03.2024 [PERSON] звернулась до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Рогача В. В. із заявою про прийняття спадщини після смерті сина [PERSON] . Постановою Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Рогача В. В. від 23.07.2024 було відмовлено [PERSON] у вчиненні нотаріальної дії, а саме, у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на її ім`я після смерті її сина [PERSON] у зв`язку із відсутністю оригіналів правовстановлюючих документів щодо належності майна спадкодавцеві. 21.08.2024 [PERSON] звернулась до суду з указаним позовом. IV. Релеванті джерела права Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України). Згідно зі ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини (ст. 1222 ЦК України). За ч. 1 ст. 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Згідно з ч. 1 ст. 1235 ЦК України заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин. Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті (ч. 1 ст. 1223 ЦК України). Відповідно до ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (ст. 1261 ЦК України). За положеннями ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ч. 1); спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї (ч. 3); незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (ч. 5). Відповідно до норм ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3 ст. 1296 ЦК відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Статтею 1297 ЦК України встановлено обов`язок спадкоємця звернутися за свідоцтвом про право на спадщину на нерухоме майно. Виникнення у спадкоємця права на спадщину, яке пов`язується з її прийняттям, як майнового права, зумовлює входження права на неї до складу спадщини після смерті спадкоємця, який не одержав свідоцтва про право на спадщину (статті 1296, 1297 ЦК) та не здійснив його державної реєстрації (ст. 1299 ЦК). Пунктом 23 постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року № 7 роз`яснено, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Відповідно до п. 4.15 п. 4 гл. 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5, видача свідоцтва про право на спадщину на майно, право власності на яке підлягає державній реєстрації, проводиться нотаріусом після подання документів, що посвідчують право власності спадкодавця на таке майно. Відповідно до ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Як визначено у ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також в разі втрати ним документа, що засвідчує його право власності. V. Мотиви суду За загальним правилом, встановленим ст. 1222 ЦК України, спадкоємцем за заповітом може бути тільки живий спадкоємець, тому у разі смерті спадкоємця за заповітом, який помер раніше спадкодавця, належна йому частина спадщини умовно виключається із заповіту та право на цю частку переходить до спадкоємців померлого за законом. Отже, оскільки спадкоємець за заповітом, [PERSON] , помер до смерті спадкодавця [PERSON] , то він утратив право спадкування за заповітом і спадкоємцем замість нього став чоловік [PERSON] - [PERSON] , як спадкоємець першої черги за законом, оскільки інших спадкоємців першої черги не було. [PERSON] прийняв спадщину після смерті дружини [PERSON] , подавши відповідну заяву від 16.11.2020 Приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Войтовському В. С. Отже, станом на 16.11.2020 спадкоємцями після смерті [PERSON] були [PERSON] та відповідач у справі, [PERSON] . При цьому, [PERSON] не звертався до нотаріуса за видачею свідоцтва про право на спадщину за законом, однак, незалежно від цього, в силу закону від став власником 1/2 частини квартири. Це підтверджується правовим висновком Верховного Суду у постанові від 15.07.2020 у справі № 355/340/17-ц, відповідно до якого у спадкоємця, який у встановленому законом порядку прийняв спадщину, права володіння та користування спадковим майном виникають з часу відкриття спадщини. Такий спадкоємець може захищати свої порушені права володіння та користування спадковим майном відповідно до глави 29 Цивільного кодексу України. Спадкоємець, який у встановленому законом порядку прийняв спадщину, є її власником з часу її відкриття, а документом для підтвердження права власності на спадкове майно є свідоцтво на спадщину, отримане в установленому законодавством порядку. Проте відсутність реєстрації права власності відповідно до Закону України «Про реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» не зумовлює позбавлення особи прав користування та володіння належним їй на праві власності майном. Оскільки [PERSON] помер [INFO] , заповіту не залишив, тому спадкоємцем першої черги після його смерті стала його мати [PERSON] , яка була єдиним спадкоємцем першої черги. [PERSON] подала нотаріусу заяву про прийняття спадщини за законом після смерті [PERSON] [INFO], однак приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Рогач В. В. відмовив їй у зв`язку з відсутністю оригіналів документів, необхідних для видачі свідоцтва про право на спадщину, а саме правовстановлюючих документів щодо належності квартири [PERSON] , який такий документ за життя не отримав. З наданої приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Рогачем В. В. копії спадкової справи зазначені позивачем обставини знаходять своє підтвердження. Окр ім цього, відповідач у справі, [PERSON] , також захистила своє право на 1/2 частину квартири [ADDRESS] , загальною площею 65,70 кв. м., у судовому порядку, оскільки приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Войтовський В. С. також відмовив їй у видачі свідоцтва про право на спадщину, мотивуючи це тим, що був відсутній правовстановлюючий документ, що підтверджував право власності померлої [PERSON] на квартиру, а саме оригінал свідоцтва про право власності на житло, виданий органом приватизації державного житлового фонду Заводу «Арсенал» 02.10.1996 згідно з розпорядженням № 1771 від 02.10.1996, зареєстрованого у Київському міському бюро технічної інвентаризації 08.10.1996, запис у реєстрі № 2625. Єдиним підтвердженням наявності права власності у [PERSON] на квартиру була довідка КВ-2020 № 30463 від 09.10.2020 Київському міському бюро технічної інвентаризації про те, що право власності зареєстроване, однак, цього не було достатньо. [PERSON] звернулася до Печерського районного суду м. Києва з позовною заявою про визнання права власності на спадкове майно за заповітом і суд її позов задовольнив, що відображено у рішенні від 21.09.2023 у справі № 757/63102/21-ц та додатковому рішенні від 20.12.2023 у цій справі. Рішення та додаткове рішення набрали законної сили та [PERSON] зареєструвала на своє ім`я право власності на 1/2 частину квартири, що вбачається з Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна. У той же час, інша 1/2 частина квартири не має зареєстрованого власника, водночас позивач [PERSON] вважає, що має право на неї у порядку спадкування за законом. Дослідивши матеріали справи суд дійшов висновку, що [PERSON] після смерті [PERSON] , а пізніше позивач, [PERSON] , після смерті [PERSON] почергово стали власниками 1/2 частину квартири [ADDRESS] , загальною площею 65,70 кв. м. Однак, відсутність оригіналу правовстановлюючого документу на квартиру перешкодила нотаріусу видати [PERSON] свідоцтво про право на спадщину за законом. Не зважаючи на відсутність правовстановлюючого документу на квартиру [ADDRESS] , суд вважає первинне право власності на неї [PERSON] доведеним наявними у справі доказами. Водночас, суд доходить висновку, що право [PERSON] на 1/2 частину квартири доводиться зібраними доказами у справі, відтак, зважаючи на вичерпання механізмів позасудового врегулювання, це право повинно бути захищене судом у вигляді визнання права власності на спадкове майно за законом. Доводи відповідача [PERSON] щодо її права на 1/2 частину квартири за правом представлення не знайшли свого підтвердження та не відповідають вимогам ст. 1266 ЦК України щодо її застосування. Отже, суд вважає позовні вимоги [PERSON] обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. На підставі викладеного вище,

Outcome: approved