Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-10 00:00:00

У квітні 2024 року позивач звернувся до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості, в якому просив стягнути з відповідача: - заборгованість за отримані послуги з централізованого опалення/постачання теплової енергії та за послуги з постачання гарячої води в розмірі 35 681,09 грн; - інфляційні втрати в розмірі 5 959,09 грн; - 3% річних у розмірі 1 680,39 грн. Позовну заяву обґрунтував тим, що ТОВ «Євро-реконструкція» здійснює надання послуг з централізованого опалення/постачання теплової енергії та постачання гарячої води до будинку [ADDRESS] , зокрема, до квартири [ADDRESS] . У зазначеній квартирі зареєстрований відповідач, який є споживачем послуг, які надає позивач. Письмовий договір з позивачем про надання послуг відповідач не укладав, однак він не звільняється від сплати за спожиті житлово-комунальні послуги. Відповідач своєчасно з жовтня 2016 року не вносив плату за отримані послуги з централізованого опалення/постачання теплової енергії та з жовтня 2019 року з постачання гарячої води, в результаті чого станом на 01.03.2024 утворилась заборгованість у розмірі 21 717,67 грн. Відповідно до ст. 625 ЦК України на розмір заборгованості нараховано 3% річних у розмірі 1 680,39 грн та інфляційні втрати в розмірі 5 959,09 грн. Ухвалою від 11.07.2024 суд прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі; призначив справу в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін для розгляду справи по суті в судове засідання на 28.08.2024 о 12 год. 50 хв.; установив сторонам строки для подання заяв по суті справи. 18.07.2024 представник відповідача - адвокат Тоцький Б.А. подав заяву про застосування наслідків спливу строку позовної давності. У заяві зазначив таке. Відповідно до норм ст.ст. 257, 258 ЦК України встановлено, що загальний строк позовної давності становить три роки, а позовна давність щодо вимоги про стягнення неустойки, штрафу, пені, встановлено строком в один рік. Згідно ч. 4 ст. 267 ЦК України, сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою відмови у задоволенні позову. Беручи до уваги вимоги ст. 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутись до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу, а відповідно до ст. 257 ЦК України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Позов подано 01.04.2024, тому всі заявлені вимоги за період жовтень 2019 - березень 2021 подані із пропуском трирічного строку. Документ сформований в системі «Електронний суд» 18.07.2024. зареєстрований за вхю № 50629/24. 18.07.2024 представник відповідача - адвокат Тоцький Б.А. подав клопотання про залучення співвідповідача, у якому просив залучити до участі у справі як співвідповідача [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] . На обґрунтування клопотання зазначив таке. 18.07.2024 позивачу стало відомо, що [PERSON] з 10.09.2016 є власником 1/2 частки квартири [ADDRESS] . Стягнення заборгованості за надані послуги за період з 01.10.2016 - 01.03.2024 з централізованого опалення/постачання теплової енергії та за період з 01.10.2019 - 01.03.2024 з гарячого водопостачання по вказаній квартирі є предметом розгляду цивільної справи № 753/7129/24. Оскільки [PERSON] є співвласником квартири [ADDRESS] у спірний період, вона має бути залучена до участі у справі як співвідповідач. 30.07.2024 позивач засобами поштового зв`язку подав клопотання, у якому просив залучити до участі у справі як співвідповідача [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] . Клопотання надійшло до суду 05.08.2024, зареєстровано судом за вх. № 54450/24. 30.07.2024 позивач засобами поштового зв`язку подав письмові заперечення щодо заяви представника відповідача про застосування наслідків спливу строку позовної давності. Заперечення надійшли до суду 07.08.2024, зареєстровані судом за вх. № 54958/24. У письмових запереченнях позивач зазначив таке. Позивач не погоджується із задоволенням в повному обсязі вказаної заяви про застосування строку позовної давності та викладає свої заперечення. Відповідно до ч. 3 ст. 267 ЦК України позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Відповідно до ст. 257 ЦК України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Згідно з ч. 2, 3 ст. 263 ЦК України у разі виникнення обставин для зупинення перебігу позовної давності, перебіг позовної давності зупиняється на весь час існування цих обставин. Від дня припинення обставин, що були підставою для зупинення перебігу позовної давності, перебіг позовної давності продовжується з урахуванням часу, що минув до його зупинення. Відповідно до ст. 264 ЦК України, перебіг позовної давності переривається вчиненням особою дії, що свідчить про визнання нею свого боргу або іншого обов`язку. Позовна давність переривається у разі пред`явлення особою позову до одного із кількох боржників, а також якщо предметом позову є лише частина вимоги, право на яку має позивач. Після переривання перебіг позовної давності починається заново. Час, що минув до переривання перебігу позовної давності, до нового строку не зараховується. Згідно з п. 12 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (СОVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681. 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину. З метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19 Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 був введений карантин (дата набрання чинності 12.03.2020), дія якого неодноразово продовжувалась відповідними постановами КМ України до 30.06.2023. У постанові Верховного Суду від 07.09.2022 р. у справі № 679/1136/21 зазначена наступна правова позиція: «у п. 12 розділу «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України в редакції Закону № 540-ІХ перелічені всі статті нього Кодексу, які визначають строки позовної давності. І всі ці строки продовжено для всіх суб`єктів цивільних правовідносин на строк дії карантину». У постанові Верховного Суду від 31.05.2022 р. у справі № 926/1812/21 зазначена наступна правова позиція: «Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 за № 211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу СОVID-19» з 12 березня 2020 року на усій території України установлений карантин, який продовжений до 31.08.2021. 5.21. Тобто строки, визначені ст. ст. 257, 258 ЦК України, були продовжені на час карантину, а тому висновки судів попередніх інстанцій, що на момент звернення позивача з цим позовом, строк позовної давності не закінчився, є правильними. Отже, починаю чи з 12 березня 2020 року строк позовної давності продовжений на час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (СОVID-19)» Законом України від 15.03.2022 р. № 2120-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану» внесено зміни до ЦК України щодо строків позовної давності, зокрема, Розділ «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України доповнено п. 19, який з-поміж іншого передбачає, що на період дії воєнного і надзвичайного стану продовжуються загальні і спеціальні строки позовної давності встановлені, ст. 257-259 ЦК України. Так, відповідно до п. 19 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України (в редакції Закону № 3450-ІХ від 08.11.2023) у період дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 2102-1Х, перебіг позовної давності, визначений ЦИМ Кодексом, зупиняється на строк дії такого ст ану. У зв`язку з військовою агресією проти України указом Президента від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24.02.2022 № 2102-ГХ «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» на всій території України запроваджено правовий режим воєнного стану з 24.02.2022, дія якого неодноразово продовжувалась відповідними указами Президента України, крайнім з яких є указ Президента України № 271/2024 від 06.05.2024, що затверджено Законом України № 3684-ІХ від 08.05.2024, який продовжує дію воєнного стану до 12.08.2024. Отже,

Outcome: approved