Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-10 00:00:00

Виклад позиції заявника. [PERSON] звернулася до Немирівського районного суду Вінницької області із заявою про встановлення батьківства та внесення змін у актовий запис про народження дитини та про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та дружини без шлюбу, мотивуючи її тим, що з літку 2017 року вона і [PERSON] почали спільно проживати однією сім`єю без реєстрації шлюбу. Спочатку відносин вони жили у найманій квартирі за адресою: [ADDRESS] . За цією адресою вони жили до того як [INFO] у них народилася спільна донька [PERSON] . У свідоцтві про народження доньки, заявницю записано матір`ю дитини, а батьком записано [PERSON] . Після народження спільної доньки вони переїхати жити до матері [PERSON] , [PERSON] , та проживала разом із нею за адресою: [ADDRESS] . [PERSON] з [PERSON] проживали разом однією сім`єю без шлюбу, вели спільне господарство, були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки, разом виховували дітей, утримували їх та [PERSON] виконував усі батьківські обов`язки передбачені сімейним законодавством України. Діти до нього відносилися як до батька. [INFO] у заявниці з [PERSON] народився спільний син - [PERSON] . Запис про батька було проведено відповідно до ч. 1 ст. 135 Сімейного кодексу України, а саме за матері прізвищем та громадянством, а ім`я та по батькові батька дитини записано за вказівкою матері. [PERSON] бажав подавати спільну заяву батьків для визначення походження спільного сина [PERSON] , але заявниці вважалося, що найкраще для родини буде якщо вона буде одинокою матір`ю, а пізніше коли заявниця пожалкувала про те, що вони разом не подали заяву батьків, бачучи як [PERSON] дуже сильно любить дітей, гарно до усіх відноситься, опікується, займається вихованням дітей, усі діти його люблять, вони не встигли подати заяву до органів державної реєстрації актів цивільного стану, бо [PERSON] вже проходив військову службу у Військовій частині [NUMBER] . На початку липня 2024 року родина отримала сповіщення про те, що [PERSON] зник безвісти. Зникнення безвісти [PERSON] позбавляє заявника можливості подати з ним спільну заяву про реєстрацію шлюбу до державних органів та подати спільну заяву про визнання батьківства. Внаслідок цього, заявниця просить встановити факт її проживання однією сім`єю з [PERSON] без шлюбу та встановити факт батьківства [PERSON] відносно сина [PERSON] . Заяви, клопотання учасників справи 11.12.2024 року на адресу Немирівського районного суду Вінницької області від представника заінтересованої особи Міністерства оборони України надійшли пояснення, у яких останній просить розгляд справи здійснювати без його участі. 11.12.2024 року на адресу суду від заінтересованої особи [PERSON] надійшла заява про розгляд справи у її відсутність, проти задоволення заяви не заперечує. Процесуальні дії у справі. Ухвалою судді від 16.10.2024 року прийнято вище вказану заяву до розгляду та призначено судове засідання по справі. 11.12.2024 року на адресу суду від заявника надійшла заява про розгляд справи у її відсутність, заяву підтримує у повному обсязі та просить її задовольнити. У судове засідання представник відділу Державної реєстрації актів цивільного стану у місті Вінниці Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) у судове засідання не з`явився, хоча про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлявся завчасно та належним чином, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, яке отримано 05.11.2024 року. У судове засідання представник військової частини [NUMBER] у судове засідання не з`явився, хоча про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлявся завчасно та належним чином, про що свідчить довідка про доставку електронного документу в електронний кабінет. У судове засідання представник Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області у судове засідання не з`явився, хоча про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлявся завчасно та належним чином, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, яке отримано 04.11.2024 року. Згідно із вимогами ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи. Згідно з частиною 3 статті 211 ЦПК України особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності. Оскільки від заявника на адресу суду надійшли заяви про розгляд справи у їх відсутність, інші учасники у судове засідання не з`явилися, у такому разі фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу, у відповідності з вимогами частини 2 статті 247 ЦПК України, не здійснюється. Фактичні обставини, встановлені судом, зміст спірних правовідносин, докази Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява підлягає до задоволення виходячи з наступного. [PERSON] народився [INFO] в м. Немирів, Немирівського району Вінницької області. Його батьками є [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] . Відповідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження з частиною першою статті 135 СКУ від 07 квітня 2020 року № 00026121661, відомості про батька [PERSON] , який народився [INFO] , записані за вказівкою матері згідно частини 1 статті 135 СКУ. [PERSON] народилася [INFO] в м. Немирів, Немирівського району Вінницької області. Її батьками є [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] . 15.07.2024 року начальник [INFO] сповістив гр. [PERSON] про те, що її син, гранатометник 1 стрілецького спеціалізованого батальйону, старший солдат [PERSON] , [INFO] в районі н.п. Новоселівка Перша, Покровського району Донецької області, під час виконання бойових завдань, пов`язаних із Захистом Батьківщини, зник безвісти. Були здійснені пошукові дії, які не дали результату. 16.07.2024 року зареєстровано у Єдиному реєстрі досудових розслідувань кримінальне провадження № 12024020070000170 за ч. 1 ст. 115 КК України, по факту зникнення безвісти [PERSON] . Як вбачається із акту службового розслідування за фактом зникнення безвісти під час виконання бойового завдання старшого солдата [PERSON] , останній одружений, дружиною якого є [PERSON] . Судом також досліджені світлини, додані до заяви, на яких засвідчено проведення дозвілля [PERSON] разом із дітьми, в тому числі [PERSON] та [PERSON] . Норми права, які застосовує суд, мотиви їх застосування Цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження (ч. 2 ст. 19 ЦПК України). Окреме провадження призначене для розгляду справ про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов для здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав (ч.7 ст. 19 ЦПК України). Окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав (ч. ст. 293 ЦПК України). П. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України передбачено, що суд розглядає в порядку окремого провадження справи про: встановлення фактів, що мають юридичне значення. Відповідно до положень п. 5 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту: проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу. Відповідно до ч. 2, 4 ст. 3 СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Сім`я утворюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства. Пунктом 6 рішення Конституційного Суду від 03 червня 1999 № 5-рп/99 установлено, що до членів сім`ї належать особи, які постійно мешкають разом та ведуть спільне господарство. Ними можуть були не тільки близькі родичі, а й інші особи, які не перебувають у безпосередніх родинних зв`язках. Обов`язковою умовою для визнання їх членами сім`ї є факт спільного проживання, ведення спільного господарства наявність спільних витрат, купівлі майна для спільного користування, участь у витратах на утримання житла, його ремонт і т п. Згідно ч. 1, 2 ст. 21 СК України шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у державному органі реєстрації актів цивільного стану. Проживання однією сім`єю жінки та чоловіка без шлюбу не є підставою для виникнення в них прав та обов`язків подружжя. Відповідно до частини першої статті 36 цього Кодексу шлюб є підставою для виникнення прав та обов`язків подружжя. Також висновку дійшов Верховний суд у своїх постановах № 357/6408/17 від 18.03.2019, № 387/938/17 від 05.04.2019, № 467/404/17 від 16.05.2019р. Встановлення факту проживання однією сім`єю жінки та чоловіка без реєстрації шлюбу передбачає доведення перед судом факту спільного їх проживання, наявності у них спільного побуту, виникнення між ними у зв`язку із цим взаємних прав та обов`язків, притаманних подружжю. Під спільним проживанням слід розуміти постійне фактичне мешкання чоловіка та жінки за однією адресою, збереження ними у такому житлі переважної більшості своїх речей, зокрема щоденного побутового вжитку, сприйняття ними цього місця проживання як свого основного, незалежно від того, що будь-хто із них за особливістю своєї роботи/служби зумовлений тривалий час бути відсутнім за цим місцем проживання (несення військової служби, вахтовий метод роботи). Спільний побут, в свою чергу, передбачає ведення жінкою та чоловіком спільного господарства, наявність спільного бюджету, витрат, придбання майна для спільного користування, в тому числі за спільні кошти та внаслідок спільної праці, спільна участь в утриманні житла, його ремонт, спільне харчування, піклування чоловіка та жінки один про одного/надання взаємної допомоги тощо. До прав та обов`язків, притаманних подружжю, слід віднести зокрема, але не виключно, існування між чоловіком та жінкою, реалізацію ними особистих немайнових прав, передбачених главою 6 СК України, тощо. При цьому має бути встановлена і доведена саме сукупність вказаних усталених обставин та відносин, оскільки самі по собі, наприклад, факти перебування у близьких стосунках чоловіка та жінки або спільна присутність їх на святах, або пересилання коштів, або періодичний спільний відпочинок, або проживання за однією адресою, факт реєстрації за такою адресою при відсутності інших наведених вище ознак не можуть свідчити, що між чоловіком та жінкою склались та мали місце усталені відносини, притаманні подружжю. Наведені правові висновки суду повністю узгоджуються із правовими позиціями, викладеними у постанові постановах Верховного Суду від 24 січня 2020 року у справі № 490/10757/16-ц; від 09 листопада 2020 року у справі №757/8786/15-ц та від 03 листопада 2022 року у справі № 361/4744/19. Належними та допустимими доказами проживання чоловіка та жінки однією сім`єю без реєстрації шлюбу можуть бути, зокрема, але не виключно: свідоцтва про народження дітей; довідки з місця проживання; свідчення свідків; листи ділового та особистого характеру тощо; свідоцтво про смерть одного із «подружжя»; свідоцтва про народження дітей, в яких чоловік у добровільному порядку записаний як батько; виписки з погосподарських домових книг про реєстрацію чи вселення; докази про спільне придбання майна як рухомого, так і нерухомого (чеки, квитанції, свідоцтва про право власності); заяви, анкети, квитанції, заповіти, ділова та особиста переписка, з яких вбачається, що «подружжя» вважали себе чоловіком та дружиною, піклувалися один про одного; довідки житлових організацій, сільських рад про спільне проживання та ведення господарства та ін. Статтею 121 СК України визначено, що права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 цього Кодексу. У відповідності до ч.2 ст.125 СК України, якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від батька визначається за заявою матері та батька дитини, за рішенням суду. Частиною 1 ст. 135 СК України передбачено, що при народженні дитини у матері, яка не перебуває у шлюбі, у випадках, коли немає спільної заяви батьків, заяви батька або рішення суду, запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень провадиться за прізвищем та громадянством матері, ім`я та по батькові батька дитини записуються за її вказівкою. Згідно ст. 130 СК України у разі смерті чоловіка, який не перебував у шлюбі з матір`ю дитини, факт його батьківства може бути встановлений за рішенням суду. Заява про встановлення факту батьківства приймається судом, якщо запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень вчинено відповідно до частини першої статті 135 цього Кодексу. Заява про встановлення факту батьківства може бути подана особами, зазначеними у частині третій статті 128 цього Кодексу. У пункті 7 постанови Пленуму Верховного Суду України № 3 від 15 травня 2006 року "Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів" зазначено, що у разі смерті чоловіка, який не перебував у шлюбі з матір`ю дитини, або смерті жінки, котра вважалась матір`ю останньої, факт їхнього батьківства (материнства) може бути встановлено за рішенням суду в окремому провадженні. Заяви про встановлення факту як батьківства, так і материнства суд приймає до розгляду, якщо запис про батька (матір) дитини в Книзі реєстрації народжень учинено згідно зі ст. 135 СК. Верховний Суд у постанові від 16 травня 2018 року у справі № 591/6441/14-ц зазначив, що СК України не визначає будь-яких особливостей предмету доказування у даній категорії справ. Доказами у такій справі можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, показань свідків, письмових або речових доказів, висновків експертів. Тобто при вирішенні спору про визнання батьківства мають враховуватись усі передбачені законом докази в їх сукупності.

Outcome: approved