Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-16 00:00:00

В червні 2024 року [PERSON] , яка діє в інтересах [PERSON] звернулась до Білоцерківського міськрайонного суду\~ Київської області з заявою про визнання фізичної особи недієздатною та призначення опікуна, мотивуючи тим, що [PERSON] , [INFO] , є батьком [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження. Дружина [PERSON] , [PERSON] , з 2020 року проживає окремо в садовому будинку Садового товариства «Першотравневець» в м. Білій Церкві та має другу сім`ю, перебуваючи у цивільному шлюбі з іншим чоловіком. [PERSON] ( дочка [PERSON] ) проживає з чоловіком та дітьми у м. Ірпінь Бучанського району Київської області та не бажає здійснювати опіку над своїм батьком, оскільки з ним не спілкується через образи у зв`язку з неналежною поведінкою батька по відношенню до сім`ї та у зв`язку із зловживанням ним алкоголю, який і призвів до захворювання. Тобто, на сьогоднішній день, як і майже останніх чотири роки, у [PERSON] не має близьких родичів, крім його сина, [PERSON] . У 2005 році, коли [PERSON] було 10 років, його батько, який на той час вже зловживав алкогольними напоями, отримав черепно-мозкову травму, будучи в стані алкогольного сп`яніння, на фоні чого в останнього виникла епілепсія.\~ У 2009 році під час чергового епілептичного нападу, [PERSON] знову отримав черепно-мозкову травму. У 2011 році [PERSON] здійснили оперативне втручання та встановили в черепі пластину, а в 2015 році він отримав довічно інвалідність другої групи. З часом, стан здоров`я [PERSON] ,\~ лише погіршується. Він не розмовляє, не читає, не пише та не усвідомлює наслідків своєї поведінки, не може орієнтуватися в простих життєвих ситуаціях, швидко збуджується, різко змінює настрій, стає агресивним та забудькуватим. У відповідності до висновку ЛКК, виданого Комунальним некомерційним підприємством Білоцерківської міської ради «Білоцерківська міська лікарня № 4» від 03.05.2024 за № 123, [PERSON] отримує медичну допомогу у лікаря-психіатра з приводу розладу особистості травматичного генезу з вираженим інтелектуально-мнестичним зниженням та порушенням навичок самообслуговування. Тобто, внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу [PERSON] не здатен усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. Стан його здоров`я з кожним роком погіршується. [PERSON] \~ бажає доглядати свого батька, з яким він проживає та фактично вже здійснює догляд, а також бути його опікуном, так як має на це можливість і бажання. У відповідності до висновку ЛКК, виданого Комунальним некомерційним підприємством Білоцерківської міської ради «Білоцерківська міська лікарня № 4» від 03.05.2024 за № 417, [PERSON] психіатричних протипоказань до виконання обов`язків опікуна немає, під диспансерним наглядом лікаря-нарколога не перебуває та не перебував. Він здоровий, незнятої чи непогашеної судимості не має. Займається підприємницькою діяльністю, яка не вимагає повної зайнятості. Згідно з рішенням Виконавчого комітету Білоцерківської міської ради Київської області від 28.05.2024 за № 450, виконавчий комітет рекомендує призначити опікуном [PERSON] , в разі визнання його судом недієздатним, його сина [PERSON] . Просила суд визнати недієздатним громадянина [PERSON] , [INFO] , призначивши його опікуном, його сина [PERSON] , [INFO] ( а. с. 1-4 ). Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.06.2024, головуючим суддею визначено Орєхова О.І. ( а. с. 33-34 ) та матеріали передані останньому для розгляду. За відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу ( ч. 1 ст. 187 ЦПК України ). Справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом ( ч. 3 ст. 294 ЦПК України ). Ухвалою судді від 14.06.2024 заява [PERSON] про визнання фізичної особи недієздатною та встановлення опіки була залишена без руху ( а. с. 38-40 ). 21.06.2024 за вх. № 33790 судом отримано від [PERSON] заяву про усунення недоліків ( а. с. 41-42 ) та заяву про визнання фізичної особи недієздатною в новій редакції ( а. с. 44-47 ). Заява про визнання фізичної особи недієздатною в новій редакції, за змістом ідентична заяві, яка була отримана судом 10.06.2024. Ухвалою судді від 24 червня 2024 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за заявою [PERSON] , заінтересовані особи: [PERSON] , Орган опіки та піклування виконавчого комітету Білоцерківської міської ради Київської області, [INFO] \~ про визнання фізичної особи недієздатною та призначення опікуна. Постановлено проводити розгляд справи в порядку окремого провадження судом у складі судді та двох присяжних. Постановлено призначити справу до розгляду в судове засідання на 22 липня 2024 року ( а. с. 56-58 ). 19.07.2024 відповідно до протоколу попереднього відбору присяжних, визначено присяжними Шаравара Віталія Васильовича та Яцюру Олену Вікторівну ( а. с. 78 ). У зв`язку з неявкою в судове засідання 22.07.2024 присяжних, судове засідання було відкладено до 23.09.2024 ( а. с. 82-83 ). Ухвалою суду від 23.09.2024 витребувано у Комунального некомерційного підприємства Білоцерківської міської ради «Білоцерківська міська лікарня № 1» історію хвороби та амбулаторну карту [PERSON] , [INFO] ( а. с. 91-93 ). Окрім цього, ухвалою суду від 23.09.2024 у даній справі було призначено судову-психіатричну експертизу, а провадження зупинено ( а. с. 94-97 ). 26 листопада 2024 року матеріали даної цивільної справи надійшли до суду з експертного закладу ( а. с. 100 ). Ухвалою суду від 28 листопада 2024 року поновлено провадження у справі та призначено судове засідання на 17.12.2024 ( а. с. 104-105 ). В судове засідання учасники справи не з`явились, судом отримано заяви про розгляд справи у їх відсутність. Так, 17.12.2024 за вх. № 66722 судом отримано клопотання від представника заявника адвоката Коваленко Ю.О., в якому просила заяву [PERSON] задовольнити та справу слухати без участі заявника та його представника ( а. с. 111 ). Також, представник заінтересованої особи [PERSON] адвокат Коннова Н.І. в судове засідання не з`явилась, 17.12.2024 судом отримано заяву про розгляд справи за її відсутності, не заперечує проти задоволення заяви ( а. с. 112 ). Представник заінтересованої особи Органу опіки та піклування виконавчого комітету\~ БМР Івашева Т.В., яка діє на підставі довіреності в судове засідання не з`явилась, 17.12.2024 за вх. № 66517 судом отримано клопотання, в якому просила розгляд справи здійснювати без участі представника органу опіки та піклування виконавчого комітету БМР та при винесенні рішення просила врахувати рішення виконавчого комітету БМР № 450 від 28.05.2024 ( а. с. 107 ). Заінтересована особа [INFO] \~ в судове засідання свого представника не направили, про дату, час та місце слухання справи повідомлені належним чином, про що в матеріалах справи свідчить поштове рекомендоване повідомлення про вручення, яке отримано 07.12.2024 ( а. с. 110 ). Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення завчасно ( ч. 5 ст. 128 ЦПК України ). Учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів ( ч. 3 ст. 211 ЦПК України ). В свою чергу, учасники справи, а саме заявник та його представник,\~ представник заінтересованої особи [PERSON] адвокат Коннова Н.І. та представник заінтересованої особи Органу опіки та піклування виконавчого комітету\~ БМР Івашева Т.В., скористувались вимогами ч. 3 ст. 211 ЦПК України. Інших заяв та клопотань з боку учасників справи на адресу суду не надходило, як і не надходило з боку [INFO] \~ жодних заперечень, доводів так пояснень стосовно заяви [PERSON] . Тому, суд приходить до висновку про можливість проведення судового засідання за відсутності учасників справи, оскільки наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та прийняття законного і обґрунтованого рішення. Такого висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду при розгляді справи № 361/8331/18 від 1 жовтня 2020 року. В зазначеній постанові Верховний Суд виходив з такого: «якщо представники сторін чи інших учасників судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні». Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Оскільки учасники судового розгляду в судове засідання не з`явилися, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, перевіривши матеріали справи, вважає необхідним заяву [PERSON] задовольнити з таких підстав. Відповідно до пункту 1 частини другої статті 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності. Відповідно до вимог частини третьої статті 296 ЦПК України, заява про визнання фізичної особи недієздатною може бути подана членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, психіатричним закладом. Частиною 1 статті 30 ЦК України передбачено, що цивільну дієздатність має фізична особа, яка усвідомлює значення своїх дій та може керувати ними. Згідно до ч. 1 ст. 39 ЦК України фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого, психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та ( або ) керувати ними. Судом встановлені фактичні обставини та зміст спірних правовідносин. В судовому засіданні встановлено, що заявник [PERSON] , [INFO] є сином [PERSON] , що підтверджується наявним\~ в матеріалах справи свідоцтвом про народження останнього, виданого Відділом реєстрації актів громадянського стану Білоцерківського міськвиконкому Київської області від 20 червня 1995 року, серія [NUMBER] , актовий запис № 1018 ( а. с. 14 ). Так, у відповідності до висновку ЛКК, виданого Комунальним некомерційним підприємством Білоцерківської міської ради «Білоцерківська міська лікарня № 4» від 03.05.2024 за № 123, [PERSON] отримує медичну допомогу у лікаря-психіатра з приводу розладу особистості травматичного генезу з вираженим інтелектуально-мнестичним зниженням та порушенням навичок самообслуговування ( код за МКХ10 F07.8 ) з 2024 року ( а. с. 17 ). Згідно наявного в матеріалах справи пенсійного посвідчення, [PERSON] має другу групу інвалідності ( а. с. 13 ) та відповідно є особою, яка\~ постійно проживала на території зони постійного радіоекологічного контролю у 1986-1993 роках, про що свідчить посвідчення ( а. с. 13 ). Відповідно до довідки, виданої Комунальним некомерційним підприємством Білоцерківської міської ради «Міський центр первинної медико-санітарної допомоги № 1» від 08.04.2024 за № 781, [PERSON] пройшов лікарську консультативну комісію та має діагноз: церебровоскулярна хвороба; Дисциркуляторна та посттравматична енцефалопатія ІІ ІІІ ст.; наслідки перенесених повторних черепно-мозкових травм ( 2005, 2009 ) забою головного мозку важкого ступеня, внутрішньомозкових гематом, субдуральних гематом лівої гемісфери головного мозку із сенсо-моторною афазією, правобічним легким геміпарезом, вираженим вестибуло-координаторним порушенням, церебрастенічним синдромом, когнітивними розладами, порушенням стеніки, ходи, самообслуговування. за станом здоров`я потребує постійного стороннього догляду, як особа, яка втратила здатність до самообслуговування та самопересування ( а. с. 18 ). Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів ( ч. 1 ст. 89 ЦПК України ). Судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні ( ст. 263 ЦПК України ). У відповідності до ст. 298 ЦПК України судом ухвалою від 23 вересня 2024 року\~ було призначено судово-психіатричну експертизу стосовно психічного стану [PERSON] , [INFO] ( а. с. 94-97 ). Так, висновком судово-психіатричного експерта № 497-ц від 21.11.2024, проведеного на виконання ухвали суду від 23.09.2024 встановлено, що [PERSON] , [INFO] страждає на хронічний, стійкий психічний розлад деменцію травматичного генезу ( важкі ЧМТ в 2005, 2009 рр. ), F-02.802 за МКХ-10. [PERSON] за своїм психічним станом на даний час не здатний усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. [PERSON] за своїм психічним станом не може бути присутнім в судовому засіданні та давати пояснення по суті справи ( а. с. 101-102 ). Недієздатні особи є особливою категорією людей (фізичних осіб), які внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу тимчасово або постійно не можуть самостійно на власний розсуд реалізовувати майнові та особисті немайнові права, виконувати обов`язки й нести юридичну відповідальність за свої діяння; недієздатним особам мають надаватися правові можливості для задоволення індивідуальних потреб, реалізації та захисту їх прав і свобод (абзац третій підпункту 2.2 пункту 2 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 01 червня 2016 року № 2-рп/2016). Відповідно до ч. 1 ст. 299 ЦПК України питання про виклик фізичної особи, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною, вирішується в кожному випадку судом із врахуванням стану її здоров`я. Враховуючи стан здоров`я [PERSON] , [INFO] , суд приходить до висновку про можливість вирішення питання щодо визнання останнього недієздатним, за його відсутності. Водночас, права [PERSON] були належним чином захищені, оскільки його інтереси представляла адвокат Коннова Н.І. на підставі доручення для надання безоплатної вторинної правничої допомоги особам, які визначені пунктами 24, 25 частини першої статті 14 Законом України «Про безоплатну правничу допомогу» від 12 липня 20204 року за № 004-1002256 ( а. с. 67 ). Враховуючи наведені обставини, суд доходить висновку про наявність підстав для визнання [PERSON] , [INFO] , недієздатним. Відповідно до ч. 1, ч. 5, ч. 6, ч. 7 ст. 300 ЦПК України суд, ухвалюючи рішення про визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає їй опікуна. Рішення суду після набрання ним законної сили надсилається судом органу опіки та піклування, органам ведення Державного реєстру виборців за місцем проживання фізичної особи. Строк дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною визначається судом, але не може перевищувати двох років. Клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною має право подати опікун, представник органу опіки та піклування не пізніше ніж за п`ятнадцять днів до закінчення строку, визначеного частиною шостою цієї статті. Згідно ч. 1 ст. 40 ЦК України фізична особа визнається недієздатною з моменту набрання законної сили рішенням суду про це. Відповідно до ч. 1 ст. 41 ЦК України, над недієздатною фізичною особою встановлюється опіка. Опіка та піклування встановлюються з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав та інтересів повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки (ч.1 ст. 55 Цивільного кодексу України). Опіка встановлюється над фізичними особами, які визнані недієздатними (ч. 1 ст. 58 Цивільного кодексу України). \~ Піклування встановлюється над фізичними особами, цивільна дієздатність яких обмежена (ч.1 ст. 59 Цивільного кодексу України). Опіка або піклування встановлюються за місцем проживання фізичної особи, яка потребує опіки чи піклування, або за місцем проживання опікуна чи піклувальника (ч.1 ст. 62 Цивільного кодексу України). Згідно ч. 1 ст. 60 ЦК України суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування. Частиною 1 та ч. 4 ст. 63 ЦК України передбачено, що опікуна призначає орган опіки та піклування, крім випадків, встановлених статтею 60 цього Кодексу. Опікуном може бути лише фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Фізична особа може бути призначена опікуном лише за її письмовою заявою. Опікун призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна. Як встановлено вище, заявник [PERSON] , [INFO] є сином [PERSON] , [INFO] . Під час розгляду справи не встановлено обставин, які б перешкоджали бути опікуном заявнику [PERSON] . Окрім цього, було встановлено, що інших осіб, які виявили бажання бути опікуном [PERSON] , [INFO] немає та відповідно до органу опіки та піклування не зверталися. Згідно витягу з реєстру Білоцерківської міської територіальної громади від 12.04.2024, заявник [PERSON] зареєстрований разом із [PERSON] з 29.09.1999 року за адесою: [ADDRESS] ( а. с. 21 ). Крім того, за вказаною адресою зареєстрована і [PERSON] . Згідно наявної в матеріалах справи заяви від 01.05.2024, з якою [PERSON] зверталася до органу опіки та піклування виконавчого комітету БМР, остання не заперечує щодо взяття її сином [PERSON] під опіку [PERSON] . Крім того зазначила, що вона, [PERSON] , спільно не проживає\~ та має іншу сім`ю ( а. с. 26 ). Відповідно до Витягу з Інформаційно-аналітичної системи «Облік відомостей про притягнення особи до кримінальної відповідальності та наявності судимості», [PERSON] , [INFO] на території України станом на 03.05.2024 до кримінальної відповідальності не притягується, незнятої чи непогашеної судимості не має та в розшуку не перебуває ( а. с. 22 ). Згідно наявного в матеріалах справи Договору купівлі-продажу квартири від 22.09.1999, заявнику на праві спільної часткової власності належить квартира [ADDRESS] ( а. с. 27-28 ). Висновком ЛКК від 03.05.2024 за № 417, Комунальне некомерційне підприємство Білоцерківської міської ради «Білоцерківська міська лікарня № 4» повідомляє, що [PERSON] , [INFO] , який зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , психіатричних протипоказань до виконання обов`язків опікуна немає, під диспансерним наглядом лікаря-нарколога не перебуває та не перебував ( а. с. 16 ). З рішення виконавчого комітету Білоцерківської міської ради Київської області від 28 травня 2024 року за № 450 вбачається, що з метою захисту та реалізації прав [PERSON] , виконавчий комітет міської ради вирішив, що у разі визнання судом недієздатним [PERSON] , [INFO] , рекомендувати призначити його опікуном сина [PERSON] , [INFO] ( а. с. 32 ). Призначення опікуна недієздатної особи здійснюється за поданням органу опіки та піклування, яке повинне відповідати вимогам закону щодо його обґрунтованості та змісту, має бути подано в належній процесуальній формі згідно вимог Цивільного процесуального кодексу України. При внесенні подання орган опіки та піклування має якнайкраще врахувати інтереси особи, над якою встановлюється опіка (постанова Верховного Суду від 07 квітня 2022 року у справі № 712/10043/20) Аналізуючи при цьому як норми ЦК України так і ЦПК України у даному питанні, слід дійти висновку, що законодавець, захищаючи недієздатну особу покладає на суд обов`язок відразу у рішенні про визнання особи недієздатною вирішити питання захисту прав цієї особи шляхом призначення їй опікуна. При цьому із змісту норм ЦК та ЦПК також вбачається вагома роль органу опіки та піклування, який зобов`язаний надати ґрунтовне подання суду щодо призначення опікуна, при цьому саме на вказаний орган покладається обов`язок знайти особу, яка за своїми якостями (стан здоров`я, родинні зв`язки тощо) найбільш ефективно для особи, визнаної недієздатною, може виконувати обов`язки опікуна. Відповідно до частини першої статті 67 ЦК України опікун зобов`язаний дбати про підопічного, про створення йому необхідних побутових умов, забезпечення його доглядом та лікуванням. При призначенні опікуна важливі і обов`язково повинні враховуватися особисті приязні взаємини між опікуном і підопічним, що забезпечить нормальне життєзабезпечення підопічного. Можливість особи здійснювати повноваження опікуна перевіряються органом опіки та піклування, який висловлює пропозиції про доцільність призначення опікуна. Зазначене узгоджується з правовою позицією, викладеною в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 07 квітня 2022 року у справі № 712/10043/20 (провадження № 61-21311 св 21). Відповідно до п. 3.1 Правил опіки та піклування, затверджених спільним наказом № 34/166/131/88 від 25.05.1999 року, при призначенні опікуна (піклувальника) беруться до уваги його можливості виконувати опікунські обов`язки, стосунки між ним та підопічним. Опікун чи піклувальник призначається лише за його згодою і, як правило, з числа родичів чи близьких підопічному осіб. Заявник у даній справі надав згоду на призначення опікуном, є сином [PERSON] , [INFO] , зареєстрований та проживає з ним за однією адресою та має можливість виконувати опікунські обов`язки. Перешкод, зазначених у ст. 64 ЦК України, для призначення опікуном не встановлено, при цьому інші родичі не виявили бажання бути опікуном [PERSON] , [INFO] . Виходячи з вище встановлених обставин та досліджених матеріалів справи, суд приходить до висновку, що [PERSON] , [INFO] дійсно потребує опіки та сторонньої допомоги, лише заявник на сьогодні опікується останнім, що не спростовано матеріалами справи\~ та відповідно не встановлено інших осіб, які виявили бажання бути опікуном [PERSON] , [INFO] , тому суд приходить до висновку, що заявник [PERSON] , [INFO] може бути опікуном свого батька [PERSON] , [INFO] ,\~ обставин які б виключали можливість призначення заявника опікуном, судом не встановлено. За наведених обставин, суд вважає, що заява [PERSON] є законною та обґрунтованою, в зв`язку з чим підлягає задоволенню в повному обсязі. Відповідно до вимог ч. 2 ст. 299 ЦПК України, судові витрати по провадженню справи про визнання громадянина недієздатним відносяться на рахунок держави. Тому,\~ на підставі ст. 141 ЦПК України, судові витрати по справі необхідно віднести за рахунок держави. На підставі вищевикладеного та

Outcome: approved