Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-17 00:00:00

\~ \~ \~ \~І. Стислий виклад позицій сторін. \~ \~ \~ \~31.01.2024 року позивачі звернувшись до суду із даною позовною заявою посилаються на те, що на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого 27 липня 2013 року приватним нотаріусом Коломийського міського нотаріального округу Базюк Т.В. ( реєстр 2529 ), та свідоцтва про право на спадщину за законом, посвідченого 11 травня 2019 року державним нотаріусом Коломийської державної нотаріальної контори Мануляк І.В. (реєстр № 386), є співвласниками квартири [ADDRESS] в частках, що дорівнюють 1/3 та 2/3 відповідно. Відповідачка [PERSON] є власницею квартири [ADDRESS] . Квартира [ADDRESS] розташована над їх квартирою. Власники обох квартир в будинку є членами об?єднання співвласників «Приватдім - 1». В квітні 2023 року відповідачка [PERSON] розпочала ремонт в належній їй квартирі. Відповідачка не тільки не попередила їх про початок виконання будівельних робіт в квартирі, але й проводила їх майже щодня з самого ранку до півночі впродовж близько трьох місяців. Постійний грохот, гучна робота будівельних електроінструментів, удари чимось важким, від чого відчувалася постійна вібрація стелі та стін в квартирі, з ранку до ночі порушували не тільки тишу та їх спокій, але й унеможливлювали нормальне проживання в квартирі. Крім того, окремі приміщення належної їм квартири зазнали часткового протікання та руйнації, має місце втручання у конструкцію їх квартири. На їх звернення до відповідачки та її чоловіка - [PERSON] щодо при проведенні ремонтних робіт зважати на час, їх спокій та похилий вік, відповідачка не реагувала, а [PERSON] ображав їх нецензурними словами та сміявся над ними. З приводу порушення сім?єю відповідачки правил добросусідства вони звернулися до голови ОС «Приватдім - 1» [PERSON] , просили створити комісію, яка б обстежила стан їх квартири та склала відповідний акт. Однак, голова об?єднання, яка прийшла до них в квартиру 03 травня 2023 року, побачивши часткову руйнацію та почувши неможливий грохот, удари чимось важким, звуки сверління, відмовилась створювати комісію, сказала, що нічим допомогти їм не може та порадила їм вирішувати всі питання з відповідачкою, або через суд. Змушені були звернутися до Коломийського районного відділу поліції, але перед тим звернулися за порадою до адвоката, з якою уклали договір про надання правничої допомоги. 04 травня 2023 року за їх викликом до них додому прийшов ДОП Коломийського РВП ГУНП в Івано-Франківський області ст. лейтенант поліції Роман Горецький, який в їх присутності та присутності їх адвоката [PERSON] оглянув їх квартиру, здійснив фотофіксацію наявних в кватирі слідів руйнації, склав протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію та відібрав від, [PERSON] , пояснення. Відповідно до висновку № 0294/БТ-23 будівельно-технічного дослідження від 11 грудня 2023 року, проведеного судовим експертом відділу лабораторії судових будівельно-технічних досліджень Філії Українського центру післяаварійного захисту «Експерт-Сервіс» Судово-експертної фірми «Експо-Фірма» Марченковим Г.Г. на замовлення адвоката Прозорової О.М. в їх інтересах, внаслідок довготривалого впливу сверління перекриття та інших вібраційних впливів, часткового підтоплення - залиття, неправильного користування будівельними інструментами та халатністю при використанні водопостачання чи його пошкодженні при проведенні ремонтно-будівельних робіт в квартирі відповідачки, їх квартира частково зазнала руйнації, а саме: пошкоджений зовнішній пластиковий підвіконник вікна кухні; внаслідок постійних вібрацій відпали 4 керамічні плитки оздоблення кухні; утворилися три просвердлені отвори в залізобетонному перекритті над балкон-лоджією; в приміщеннях кімнати № 2, кухні, ванної, вбиральні на стелях та стінах утворилися протікання, сліди замокання та перезволоження, сліди у вигляді сіро-жовтих плям, поверхня стель від перезволоження потріскала, на стінах утворилися шелушіння оздоблювального шару штукатурки і фарбування, потемніння та забруднення штукатурки; не працювала електромережа ванної-вбиральні. Причиною виникнення даних пошкоджень їх квартири згідно висновку експерта є недбале (неналежне) користування сантехнічними приладами і будівельними інструментами при виконанні ремонтно-будівельних робіт мешканцями квартири [ADDRESS] , а між діями відповідачки при проведенні ремонтно-будівельних робіт в своїй квартирі та спричиненою їх квартирі шкоди є прямий причинно-наслідковий зв?язок. На даний час їх квартира потребує відновлюваних ремонтно-будівельних робіт для приведення квартири в стан, який передував пошкодженню, а саме: заміна зовнішнього пластикового підвіконня вікна кухні, розбирання плиткового покриття стіни кухні, проведення сушіння стін та стелі в кухні, ванній, вбиральні, ремонт електропроводки в ванній та вбиральні, шпаклювання, ґрунтування, шліфування, окраска верхньої частини стін та всієї стелі, прибирання та вивіз сміття. Вартість відновлюваних ремонтно-будівельних робіт з врахуванням вартості будівельних матеріалів та інших витрат, необхідних для приведення квартири в належний робочий стан, який передував виникненню завданої шкоди, згідно висновку експерта становить 9 394, 0 (дев`ять тисяч триста дев`яносто чотири ) грн. В добровільному порядку відшкодувати завдану шкоду відповідачка відмовляється, тому ми змушені звернутися з даним позовом до суду. Тому просять стягнути із [PERSON] на їх користь завдані майнові збитки в загальній сумі 9\~394 грн., а відповідно до часток в належній їм квартирі, [PERSON] 3\~133, 33 грн., [PERSON] 6\~262, 66 грн. Відповідачка та її представник проти задоволення позову заперечили та пояснили, що вказані позивачем пошкодження завдані не з її вини і не її діями. ІІ. Процесуальні дії у справі Ухвалою Коломийського\~міськрайонного суду\~від 05\~лютого 2024 року відкрито загальне позовне провадження. ІІІ. Фактичні обставини справи та зміст спірних правовідносин. Судом встановлено, що згідно висновку № 0294/БТ-23 судової будівельно-технічної експертизи від 11.12 2023 року, в квартирі [ADDRESS] , станом на час проведення експертного огляду, виявлено пошкодження, що потребують ремонтно-відновлювальних будівельних робіт з врахуванням вартості будівельних матеріалів житлової квартири [ADDRESS] , які необхідно усунути для приведення вказаної квартири в стан, який передував спричиненим пошкодженням, становить: зовнішній пластиковий підвіконник вікна кухні; 4 керамічні плитки оздоблення кухні; 3 просверлені отвори в залізобетонному перекритті над балкон-лоджією; в трьох місцях підтікання загальною площею - 2.0 м, пошкодження пройшло в кімнатах, що потребує відновлювальних робіт оздоблення, Судячи по характеру та локалізації від вказаного негативного впливу місцезнаходження причинного джерела елементної руйнації можна стверджувати, що причиною виникнення пошкоджень житлової квартири [ADDRESS] і належить співвласникам гр. [PERSON] , і гр. [PERSON] - є недбале (неналежне) користування сантехнічними приладами і будівельними інструментами при виконанні ремонтно-будівельних робіт мешканцями квартири [ADDRESS] ?ятого поверху - гр. [PERSON] . Загальна вартість відновлювальних ремонтно-будівельних робіт з врахуванням вартості будівельних матеріалів та інших витрат, необхідних для приведення житлової квартири [ADDRESS] в належний робочий стан, який передував виникненню завданої шкоди в житловій квартирі [ADDRESS] , станом на час дослідження становить : 9394 грн. (а.с. 10 -24). Відповідно до копії довідки за результатами проведення перевірки по матеріалах ЄО-4471 від 04.05.2023 року, встановлено, що 04.05.2023 року до Коломийського районного відділу поліції надійшло письмове звернення від громадянки [PERSON] , про те що її сусіди, які проживають поверхом вище із квартири [ADDRESS] , протягом місяці квітня проводили ремонтні роботи у квартирі із порушеннями в результаті чого заявниці було завдано матеріальної шкоди, оскільки на кухні відпала плитка в кількості 13 штук, так само на кухні в туалеті та одній із кімнат так як і на балконі пошкоджені стелі та стіни, а також засмічений та пошкоджений відлив біля кухонного вікна. Вжиті заходи: громадянка [PERSON] , яка проживає за адресою [ADDRESS] , по даному, факту пояснила, що дійсно у вказаний період часу у даній квартирі проводились ремонтні роботи, однак вони проводились із дотриманням всіх правил та вимог так само як і не здійснювалось порушення тиші. Виходячи із вище наведеного можна зрозуміти, що в даному випадку вбачаються ознаки цивільно-правових відносин, які не відносяться до компетенції Національної поліції України (а.с. 31). Згідно копії протоколу про прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 04.05.2023 року № 4471, сусіди [PERSON] , які проживають поверхом вище із квартири [ADDRESS] , протягом місяці квітня проводили ремонтні роботи у квартирі із порушеннями в результаті чого заявниці було завдано матеріальної шкоди, оскільки на кухні відпала плитка в кількості 13 штук, так само на кухні в туалеті та одній із кімнат так як і на балконі пошкоджені стелі та стіни, а також засмічений та пошкоджений відлив біля кухонного вікна. Вжиті заходи: громадянка [PERSON] , яка проживає за адресою [ADDRESS] , по даному, факту пояснила, що дійсно у вказаний період часу у даній квартирі проводились ремонтні роботи, однак вони проводились із дотриманням всіх правил та вимог так само як і не здійснювалось порушення тиші (а.с. 32) та що підтверджується поясненнями [PERSON] від 04.05.2023 року та [PERSON] (а.с. 33-34). Згідно копії рапорту ДОП Коломийського РВП ГУНП в Івано-Франківській області старшого лейтенанта поліції Р. Горецького від 22.05.2023 року: « [PERSON] про те, що мною проводилась перевірка, по матеріалах, які зареєстровані в книзі СО-4471 від 04.05.2023 року по зверненні, в якому заявник звертається з приводу можливих неправомірних дій сусідів, із квартири [ADDRESS] . Які протягом місяця квітня, проводячи ремонтні роботи в своїй квартирі завдали матеріальної шкоди заявниці, а саме пошкодили стіни та стелі в її квартирі. 04.05.2023 року до Коломийського районного відділу поліції надійшло письмове звернення від громадянки [PERSON] , про те що її сусіди, які проживають поверхом вище із квартири [ADDRESS] , протягом місяці квітня проводили ремонтні роботи у квартирі із порушеннями в результаті чого заявниці було завдано матеріальної шкоди, оскільки на кухні відпала плитка в кількості 13 штук, так само на кухні в туалеті та одній із кімнат так як і на балконі . пошкоджені стелі та стіни, а також засмічений та пошкоджений відлив біля кухонного вікна. Громадянка [PERSON] , яка проживає за адресою [ADDRESS] , по даному факту пояснила, що дійсно у вказаний період часу у даній квартирі проводились ремонтні роботи, однак вони проводились із дотриманням всіх правил та вимог так само як і не здійснювалось порушення тиші. Виходячи із вище наведеного можна зрозуміти, що в даному випадку вбачаються ознаки цивільно-правових відносин, які не відносяться до компетенції Національної поліції України, а тому заявнику рекомендовано звернутися до місцевого суду для відшкодування завданої шкоди.» (а.с. 45). Відповідно до копії договору купівлі-продажу квартири, посвідченого 27 липня 2013 року приватним нотаріусом Коломийського міського нотаріального округу Базюк Т.В. ( реєстр 2529 ), та свідоцтва про право на спадщину за законом, посвідченого 11 травня 2019 року державним нотаріусом Коломийської державної нотаріальної контори Мануляк І.В. (реєстр № 386), є співвласниками квартири [ADDRESS] в частках, що дорівнюють 1/3 та 2/3 відповідно. Відповідачка [PERSON] є власницею квартири [ADDRESS] (а.с. 53-56). Відповідно до копії Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 166144617 від 11.05.2019 року, власниками квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , якої власниками є: [PERSON] (а.с. 57). Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що відповідачка є його дружиною. Сусіди з квартири поверхом нижче звернулися до суду з позовом до його дружини, де вказують, що їм заподіяні збитки через ремонт. Вказав, що пошкодження в квартирі позивачів не від тих ремонтних робіт, що вони проводили в себе в квартирі, оскільки вони міняли лише проводку та каналізаційну трубу. Єдине пошкодження, яке відбулося з їхньої вини - це отвір в стелі на балконі. Однак вони разом з майстром, відразу після пошкодження прийшли до сусідів і хотіли його усунути, на що сусіди відмовилися. Ремонт робили в 2015 році. Свідок [PERSON] в судовому засіданні повідомила, що вона працює головою ОСББ, в сферу обслуговування якого входить буд. [ADDRESS] . Їй відомо, що [PERSON] хотіли робити ремонт, просили її попередити про це сусідів [PERSON] .. Також просили її отримати в нього дозвіл на ремонт центральної труби водовідведення в будинку, яку вони хотіли зремонтувати за власний кошт, оскільки труба підтікала. Однак [PERSON] відмовився. В судовому засіданні було допитано [PERSON] , який показав, що є директором СЕФ Експо-Фірма. Висновок № 0294/БТ-23 судової будівельно-технічної експертизи від 11.12 2023 року, по квартирі [ADDRESS] він не складав, однак був присутній на місці, бачив пошкодження у квартирі. ІV. Норми права, якими регулюються правовідносини сторін. Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. У відповідності із положеннями частини другої статті 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України та статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно із статтею 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень (стаття 12 ЦПК України). Згідно статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до статті 77 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Статтею 80 ЦПК України передбачено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи,які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Згідно вимог статті 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно з частиною першою статті 22, частиною першою статті 1166 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Шкода, завдана внаслідок взаємодії кількох джерел підвищеної небезпеки, відшкодовується на загальних підставах, а саме - шкода, завдана одній особі з вини іншої особи, відшкодовується винною особою. Відповідно до частин першої, другої, п`ятої\~статті 1187 ЦК України\~джерелом підвищеної небезпеки є діяльність, пов`язана з використанням, зберіганням або утриманням транспортних засобів, механізмів та обладнання, використанням, зберіганням хімічних, радіоактивних, вибухо- і вогненебезпечних та інших речовин, утриманням диких звірів, службових собак та собак бійцівських порід тощо, що створює підвищену небезпеку для особи, яка цю діяльність здійснює, та інших осіб. Шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку. Згідно зі статтею 1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Статтею 1192 ЦК України визначено, що з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. V.Оцінка суду Суд, з`ясувавши обставини, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог та заперечень, дослідивши докази, якими вони підтверджуються, доходить висновку, що у задоволенні позову слід відмовити з таких підстав. Статтею 56 Конституції України кожному гарантовано право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень. Відповідно до статті 22 Цивільного кодексу України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, згідно з частиною другої цієї статті є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також втрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки), доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). За загальними положеннями, передбаченими статтею 1166 Цивільного кодексу України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, заподіяна майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Для застосування такої міри відповідальності, як стягнення збитків, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправна поведінка, збитки, причинний зв`язок між протиправною поведінкою боржника та збитками кредитора, вина боржника. Відсутність хоча б одного із вказаних елементів не дає підстави кваліфікувати поведінку боржника як правопорушення та, відповідно, не може бути підставою застосування відповідальності. Важливим елементом доказування наявності збитків є встановлення причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та збитками потерпілої сторони. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою і збитками є обов`язковою умовою відповідальності. Слід довести, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а збитки, які завдані особі, - наслідком такої протиправної поведінки. Протиправна поведінка особи тільки тоді є причиною збитків, коли вона прямо (безпосередньо) пов`язана зі збитками. Непрямий (опосередкований) зв`язок між протиправною поведінкою і збитками означає лише, що поведінка оцінюється за межами конкретного випадку, і, відповідно, за межами юридично значимого зв`язку. При цьому на позивача покладається обов`язок довести наявність збитків, протиправність поведінки заподіювача збитків та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяними збитками. Натомість вина боржника у порушенні зобов`язання презюмується та не підлягає доведенню кредитором, тобто саме відповідач повинен довести, що в його діях відсутня вина у заподіянні збитків. Верховний Суд неодноразово наголошував на необхідності застосування категорій стандартів доказування та зазначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи на підставі доказів у порядку статті 86 ГПК України. Зазначений принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний. Подібний правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 02.10.2018 у справі № 910/18036/17, від 23.10.2019 у справі № 917/1307/18, від 18.11.2019 у справі № 902/761/18, від 04.12.2019 у справі № 917/2101/17. Отже, істинність твердження позивача щодо наявності підстав для стягнення збитків, зокрема в контексті наявності збитків та їх розміру, протиправності поведінки заподіювача збитків та існування причинного зв`язку такої поведінки із заподіяними збитками, ураховуючи принципи змагальності, диспозитивності, рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, підлягала доведенню позивачем перед судом. Однак, позивачами не доведено наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, зокрема причинний зв`язок між протиправною поведінкою боржника та збитками кредитора Так, не надано жодного доказу існування причинного зв`язку між поведінкою відповідача і заподіяними збитками. Сам по собі висновок експерта про наявність пошкоджень у квартирі позивачів не є доказом того, що описані у ньому пошкодження сталися внаслідок протиправної поведінки позивачки. Враховуючи вищевикладене,

Outcome: dismissed