Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-09 00:00:00

Представник позивача [PERSON] -адвокат Грошев І.О. звернувся\~до суду\~з позовом\~до Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції в якому просить скасувати (припинити) арешт нерухомого майна, а саме на квартиру за адресою: [ADDRESS] , який зареєстровано: 09.02.2006 року за №2858792, реєстратором Першою Львівською державною нотаріальною конторою на підставі постанови АА516145 від 30.01.2006 року, ДВС у Галицькому районі м. Львова, [PERSON] , власником якої являється [PERSON] і вилучити з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запис про арешт нерухомого майна за реєстраційним номером обтяження: 2858792. Обґрунтовує позовні вимоги тим, що [PERSON] є співвласником квартири [ADDRESS] на праві спільної сумісної власності у відповідності до Свідоцтва про право власності на квартиру серії [NUMBER] від 07 лютого 1997 року виданого Виконавчим комітетом Львівської міської Ради народних депутатів та зареєстрованого у Львівському МБТІ за реєстровим № 24999. Іншими співвласниками є: [PERSON] , та [PERSON] який помер, що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] . Нещодавно, [PERSON] стало відомо, що у відповідності до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна на квартиру [ADDRESS] було накладено арешт на квартиру [ADDRESS] . З метою зняття накладеного арешту [PERSON] 02.07.2024 року звернувся з відповідною заявою до Сихівського відділу Державної виконавчої служби у м. Львові Західного міжрегіонального управління юстиції України на що 31.07.2024 ним було отримано відповідь у відповідності до якої йому було повідомлено, оскільки матеріали виконавчого провадження щодо постанови АА516145 від 30.06.2006 року на підставі якого було внесено запис про арешт майна боржника знищені у зв`язку із закінченням терміну зберігання та роз`яснено, що арешт з майна може бути знятий лише на підставі рішення суду. У відповідності до Інформації з Єдиного реєстру боржників станом на 03.09.2024 року за фізичною особою [PERSON] [INFO] РНОКПП [NUMBER] інформація про нього, як боржника, відсутня. У відповідності до витягу з автоматизованої системи виконавчих проваджень станом на 02.09.2024 рік відкритих або незавершених проваджень відносно [PERSON] [INFO] немає. Таким чином на виконанні у виконавчій службі відсутні будь-які виконавчі документи на підставі яких майно [PERSON] може перебувати під арештом.У зв`язку із вищенаведеним позов просить задоволити. Ухвалою від 24.09.2024 прийнято заяву до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження, призначено судове засідання. 04.10.2024 від представника відповідача Сихівського відділу державної служби у м.Львові Західного міжрегіонального управління юстиції Бехарської Христини до суду поступив відзив на позовну заяву, в якому остання просить відмовити у задоволенні позовних вимог, оскільки у Сихівському ВДВС у м. Львові на виконанні перебувало виконавче провадження щодо постанови АА516145 від 30.01.2006 на підставі якої було внесено запис про арешт майна боржника. Відповідно до Інструкції з діловодства в органах ДВС строк зберігання виконавчих проваджень, переданих до архіву органу державної виконавчої служби, приватного виконавця, становить три роки, крім виконавчих проваджень за постановами про накладення адміністративного стягнення, строк зберігання яких становить один рік. Оскільки матеріали виконавчого провадження на підставі якого було винесено постанову про арешт майна боржника, знищені у зв`язку із закінченням терміну зберігання, надання копій матеріалів виконавчого провадження не являється можливим. Посилаючись на вищезгадані норми закону, арешт на майно боржника було накладено абсолютно законно та правомірно. Тому немає жодних підстав щодо його зняття. Виходячи із вище викладеного вважаємо, що позовна заява є необгрунтованою та безпідставною, дії державної виконавчої служби законними та правомірними, спрямованими на примусове виконання виконавчого документу. Представник позивача [PERSON] подав до суду заяву за змістом якої позов підтримує в повному обсязі, просить такий задоволити, а розгляд справи проводити у його відсутності. Представник відповідача Бехарська Т.М. в судове засідання не з`явилася, подала заяву про розгляд справи у її відсутності. Третя особа [PERSON] в судове засідання не з`явився, хоча згідно вимог ст.ст.128-130 ЦПК України належним чином повідомлявся про час та місце розгляду справи, причин неявки не повідомив, жодних заяв, клопотань та/або заперечень не поступало. У зв`язку з неявкою сторін та з врахуванням поданого позивачем клопотання фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши дійсні обставини справи та перевіривши їх доказами, постановляючи заочне рішення, суд приходить до переконання, що позовні вимоги слід задоволити з наступних підстав. Відповідно до ч.1 ст.15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а згідно ч.1ст.16 ЦК України, кожен має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. На виконанні у Сихівському ВДВС у м. Львові на виконанні перебувало виконавче провадження щодо постанови АА516145 від 30.01.2006 на підставі якої було внесено запис про арешт майна боржника. Як вбачається з свідоцтва на право власності на квартиру від 07.02.1997№Г-13294 квартира за адресою [ADDRESS] , належить на праві спільної сумісної власності [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна на квартиру [ADDRESS] було накладено арешт, підстава обтяження: постанова АА516145, 30.01.2006 року, ДВС у Галицькому районі м. Львова. Згідно витягу про реєстрацію в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна вбачається, що до Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна внесено реєстраційний запис, а саме об`єкт обтяження квартира за адресою: [ADDRESS] на підставі постанови АА516145 від 30.01.2006. Згідно з інформації з Єдиного реєстру боржників від 12.09.2024 інформація про [PERSON] , [INFO] , як боржника, відсутня. Згідно витягу з Автоматизованої системи виконавчих проваджень станом на 02.09.2024 відкритих та незавершених проваджень відносно [PERSON] немає. Як вбачається із листа Західного міжрегіонального управління міністерства юстиції Сихівського відділу державної виконавчої служби м.Львова від 31.07.2024 №65500 матеріали виконавчого провадження щодо постанови АА5161145 від 30.01.2006 на підставі якого було внесено запис про арешт майна боржника знищено у зв`язку із закінченням терміну зберігання. У разі, якщо у виконавчому провадженні державним виконавцем накладено арешт на майно боржника, у постанові про закінчення виконавчого провадження або повернення виконавчого листа до суду або іншого органу (посадовій особі), який його видав, державний виконавець зазначає про зняття арешту, накладеного на майно боржника. Як роз`яснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ в пункті 2 постанови № 5 від 03 червня 2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). У статті першій Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованого Законом України від 17 липня 1997 року N 475/97-ВР "Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів N 2, 4, 7 та 11 до Конвенції", зазначено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Згідно ч.2 ст.30 ЦПК України позови про зняття арешту з майна пред`являються за місцезнаходженням цього майна або основної його частини. Згідно із ч.1 ст. 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном (ч. 1ст. 317 ЦК України). Як зазначено у ч. 1ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд (ст. 319 ЦК України). Гарантуючи захист права власності, закон надає власнику право вимагати усунення будь-яких порушень його права. Таким чином, позивач має право на звернення до суду з позовом для відновлення свого порушеного права, оскільки безпідставне обтяження його майна створює перешкоди в користуванні та розпорядженні таким. Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що перебування під арештом належного позивачу майна за відсутності на виконанні у виконавчій службі будь-якого виконавчого документу, порушує право позивача на користування належного йому майном, в той час як жодних дій щодо його реалізації державним виконавцем не може бути вчинено без повторного пред`явлення стягувачем виконавчого документу до виконання. З огляду на відсутність підстав для подальшого арешту майна, відсутність інформації про наявні виконавчі провадження, сплив відповідного строку зберігання виконавчих проваджень, з метою непорушень права власності позивача, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог щодо скасування обтяжень у вигляді арешту на майно, а саме на квартиру за адресою: [ADDRESS] , оскільки іншим шляхом відновити порушені права позивача неможливо. Крім того, позивач просить суд вилучити записи про обтяження з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна. Разом з тим, вилучення записів про обтяження з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна є наслідком зняття арешту з майна, зокрема, за рішенням суду, у зв`язку з чим суд відмовляє у задоволенні позову в цій частині. На підставі ст.ст.16,317,321,391 ЦК України,

Outcome: dismissed