Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-11 00:00:00

11.10.2024 року заявник звернувся до суду із заявою в порядку окремого провадження про встановлення факту родинних відносин, у якій просить встановити юридичний факт про те, що заявник є двоюрідним дядьком [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] . Вимоги заяви мотивовано тим, що [INFO] помер двоюрідний племінник заявника (онук рідної тітки заявника) [PERSON] , після смерті якого відкрилась спадщина на кв. [ADDRESS] . З метою отримання належної заявнику частки у спадщині заявник звернувся до органів нотаріату і 22.08.2024 року було заведено спадкову справу №45/2024. Померлий був онуком рідної тітки заявника по батьківській лінії, яка мала дошлюбне прізвище [PERSON] . Остання та батько заявника [PERSON] , були рідними братом та сестрою.24.09.1952 року [PERSON] вийшла заміж та змінила своє прізвище за прізвищем чоловіка « [PERSON] ». 21.06.1958 року зазначений шлюб було розірвано. 02.08.1958 року тітка заявника знов зареєструвала шлюб та змінила своє прізвище за прізвищем чоловіка на « [PERSON] ». У вказаному шлюбі народився [PERSON] . Останній був батьком померлого [PERSON] . На теперішній час двоюрідний брат заявника - [PERSON] та його дружина [PERSON] померли. Своїм листом від 06.09.2024 року ПН [PERSON] повідомила заявника про те, що виявлені помилки та розбіжності в прізвищах та іменах, у зв`язку з чим неможливо встановити родинний зв`язок, а тому запропоновано звернутись до суду. Помилки у написанні прізвищ « [PERSON] /ський», « [PERSON] /ський» та ім`я « [PERSON] », « [PERSON] » не дають можливості заявнику оформити свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] . Розбіжності при написання прізвищ та імен викликані тим, що при реєстрації всі документи вказувались на російській мові, а потім викладались українською мовою з помилками. Розбіжності викликані міжмовними перетвореннями і зумовлені впливом особливостей російської вимови, що є типовою девіацією в умовах українсько-російської двомовності. Заінтересована особа [PERSON] є донькою рідної тітки заявника та має право на спадкування у третю чергу, але на теперішній час спору між заявником та заінтересованою особою щодо спадкування немає. Ухвалою суду від 15.10.2024 року відкрите провадження у справі, призначено справу до розгляду за правилами окремого провадження та витребувано від ПН [PERSON] матеріали спадкової справи. 06.12.2024 року до суду надійшли пояснення заінтересованої особи [PERSON] , у яких остання вказує, що повністю погоджується з вимогами заяви про встановлення факту родинних відносин. Заінтересована особа є рідною тіткою померлого [PERSON] , а заявник дійсно доводиться померлому двоюрідним дядьком. Інших живих родичів не лишилось. [PERSON] вказує, що звернулась до ПН [PERSON] із заявою від 16.09.2024 року у якій зазначила про те, що вона народилась у м. Києві [INFO] під ім`ям [PERSON] , їй відомо про смерть [INFO] її племінника [PERSON] і цією заявою вона відмовляється від належної їй спадщини на користь свого двоюрідного брата [PERSON] . Заінтересована особа не заперечує проти задоволення заяви про встановлення факту родинних відносин, просить заяву задовольнити, а також проводити розгляд справи за її відсутності. До початку проведення судового засідання представник позивача звернулась до суду із заявою, у якій просить розглядати справи за відсутності заявника та його представника та задовольнити заяву про встановлення факту родинних відносин. Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши всі наявні у справі докази кожен окремо та в їх взаємозв`язку і сукупності, приходить до висновку про те, що заява [PERSON] підлягає до задоволення, з огляду на наступне. Як убачається з матеріалів справи, [INFO] народилась (російською) [PERSON] , батьками якої є: [PERSON] та [PERSON] (а.с. 6). [INFO] народився (російською) [PERSON] , батьками якого є: [PERSON] та [PERSON] (а.с. 7). [INFO] народився (російською) [PERSON] , батьками якого є: [PERSON] та [PERSON] (а.с. 8). 24.09.1952 року [PERSON] зареєструвала шлюб та змінила своє прізвище на « [PERSON] » (а.с. 9-10). Згідно копії свідоцтва про розірвання шлюбу, шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано про що 21.07.1958 року здійснено актовий запис №229 (а.с. 11). 02.08.1958 року (російською) [PERSON] та [PERSON] зареєстрували шлюб і дружина змінила прізвище на « [PERSON] » (а.с. 12). Згідно копії повторного свідоцтва про шлюб, 02.08.1958 року зареєстровано шлюб між [PERSON] та [PERSON] і дружина змінила прізвище на « [PERSON] » (а.с. 13). Зміна прізвища (російською) [PERSON] на « [PERSON] » підтверджується і копією трудової книжки останньої (а.с. 14). [INFO] помер [PERSON] (а.с. 15). У паспорті заявника російською вказано [PERSON] , українською [PERSON] (а.с. 16-19, а.с. 41-42). Згідно наявної в матеріалах справи копії паспорту № [NUMBER] , він виданий на ім`я [PERSON] (а.с. 20-21). [INFO] народилась (російською) [PERSON] і її батьками є: [PERSON] і [PERSON] (а.с. 22). 08.08.1973 року [PERSON] зареєструвала шлюб та змінила своє прізвище на « [PERSON] » (а.с. 23). Вказаний шлюб розірвано, про що 19.10.1976 року зроблено актовий запис №593. У свідоцтві про розірвання шлюбу зазначено ПІБ дружини [PERSON] (а.с. 24). 14.09.1978 року (російською) [PERSON] зареєструвала наступний шлюб. Власного прізвища не змінювала (а.с. 25). [INFO] помер [PERSON] (а.с. 44). 22.08.2024 року заявник звернувся до ПН Науменко М.Г. із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] (а.с. 40). 06.09.2024 року ПН Науменко М.Г. надала заявнику лист-відмову у якому зазначила, що для того аби відновити родинні зв`язки було здійснено пошуки в реєстрі ДРАЦу шляхом безпосереднього доступу, проте при заповненні актових записів, були виявлені помилки, а саме: 1. В актовому записі про народження [PERSON] розбіжності у прізвищі - [PERSON] , що підтверджується повним витягом з Державного режстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження т№00046668863 від 24.08.2024 року, а також в графі батько замість [PERSON] - [PERSON] ; 2. В реєстрі ДРАЦу відсутні відомості про народження батька [PERSON] , проте маємо оригінал посвідки про народження серія [NUMBER] від 24.05.1957 року ( [PERSON] (рос. мовою); 3. В актовому записі про народження [PERSON] , яка є рідною тіткою [PERSON] (розбіжність у прізвищі), що підтверджується повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження №00046669200 від 24.08.2024 року; 4. [PERSON] два рази була заміжня, перший шлюб був з [PERSON] , що підтверджується повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб №00046669188 від 24.08.2024 року, у відомостях про наречену прізвище до реєстрації шлюбу - [PERSON] ; 5. Другий шлюб [PERSON] був з [PERSON] (розбіжність в імені), що підтверджується повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб №00046669126 від 24.08.2024 року. [PERSON] має сина від другого шлюбу - [PERSON] . [PERSON] є батьком [PERSON] . Оскільки наявні розбіжності в прізвищах, іменах неможливо встановити родинний зв`язок. У зв`язку з цим пропоную звернутись до суду, так як іншим способом даний факт встановити неможливо (а.с. 73). Згідно експертного висновку Українського бюро лінгвістичних експертиз №056/1873 від 10.12.2024 року, міжмовне перетворення власних назв зазвичай відбувається із застосуванням одного з кількох принципів: транслітерації, транскрибування, етимологічного співвіднесення власної назви або її частин та використання усталених міжмовних відповідників. Форма документального запису імені може залежати також від національної традиції його носія. Протягом усього періоду свого існування орфографічні стандарти і правила міжмовного перетворення імен і прізвищ в Україні та інших державах зазнавали змін, модифікацій, уточнень. У справах, пов`язаних з ідентифікацією записів імен і прізвищ у документах однієї особи або одніє родини, які видавались різними мовами, завдання лінгвістичної експертизи полягає в тому, щоб встановити, чи дозволяють зафіксовані в документах орфограми однозначно ідентифікувати відповідні оніми. Експертиза враховує тогочасні орфографічні стандарти і практики документування в країнах, де видавалися документи, а також норми і принципи міжмовних перетворень та регулярні девіації в практиці документування, пов`язані з дією об`єктивних лінгвістичних чинників. Відтворення українських прізвищ російською мовою відбувається відповідно до стандартів міжмовного перетворення. Відповідно до цих стандартів записи прізвища українською мовою [PERSON] / [PERSON] і російською мовою [PERSON] /Радзиминская є міжмовними відповідниками. З урахуванням зазначеного записи прізвища [PERSON] / [PERSON] (паспорт громадянина України, запис [PERSON] ; довідка про присвоєння ідентифікаційного номера, запис [PERSON] ; свідоцтво про смерть, запис [PERSON] ; довідка про реєстрацію шлюбу, запис Радзімінська/ [PERSON] : акт №2/2024, виданий [PERSON] та посвідчений нотаріусом Ховіти Долорес Сантана Нуньєс від 09.10.2024 р., запис [PERSON] ) та [PERSON] (паспорт громадянина України, запис російською мовою [PERSON] ; свідоцтво про народження, записи російською мовою [PERSON] , отец [PERSON] , мать [PERSON] ; свідоцтво про народження, записи російською мовою [PERSON] , отец [PERSON] . Мать [PERSON] ; посвідка про народження, записи російською мовою [PERSON] , отец [PERSON] , мать [PERSON] ) в документах, наданих для експертизи, є ідентичними. Офіційно-документальним українським варіантом аналізованого особового імені є [PERSON] . Зазначене особове ім`я має німецьке походження і поширювалося на теренах України, здебільшого, через польське посередництво. Варіанти цього імені [PERSON] і [PERSON] ономастичні джерела фіксують як розмовні. Орфографічне розподібнення записів цього імені [PERSON] , [PERSON] і [PERSON] та похідних форм імені по батькові [PERSON] / [PERSON] , [PERSON] і [PERSON] в документах однієї родини, наданих для експертизи, відображають різні ступені фонетичної і морфологічної адаптації імені німецького походження на українському мовному ґрунті та фіксують орфографічні коливання при відтворенні в українських записах фонетичних особливостей його іншомовних прототипів. З урахуванням зазначеного українські записи особового імені по батькові [PERSON] (свідоцтво про шлюб, запис [PERSON] ), [PERSON] /Людвиківна (повний витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження, записи відомості про дитину [PERSON] , відомості про батька [PERSON] ; повний витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження, записи відомості про дитину [PERSON] , відомості про батька [PERSON] ; свідоцтво про укладення шлюбу, запис [PERSON] / [PERSON] ) і [PERSON] (акт №2/2024, виданий [PERSON] Де Так тук та посвідчений нотаріусом Ховіти Долорес Сантана Нуньєс від 09.10.2024 р., запис [PERSON] ) та російські записи [PERSON] / [PERSON] (свідоцтво про народження, записи російською мовою [PERSON] , отец [PERSON] ), в докумнтах, наданих для експертизи, є ідентичними (а.с. 85-86). Статтею 293 ЦПК України, передбачено, що суд розглядає в порядку окремого провадження також справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення. Згідно п. 1 ч. 1, ч. 2 ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення. Відповідно до ст. 319 ЦПК України, у рішенні суду повинно бути зазначено відомості про факт, встановлений судом, мету його встановлення, а також докази, на підставі яких суд установив цей факт. Аналізуючи наведене, надані суду письмові докази у їх сукупності, враховуючи фактичні дані, які в них містяться, обставини, встановлені судом, суд приходить до висновку, що суду надано достатньо доказів для встановлення факту родинних відносин між [PERSON] та [PERSON] , що необхідно заявнику для реалізації свого права на отримання спадку після смерті [PERSON] . На підставі викладеного,

Outcome: approved