Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-11 00:00:00

07\~березня 2024\~року до Піщанського\~районного суду\~Вінницької області\~надійшла позовна\~заява [PERSON] до Піщанської селищної ради про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, в якій позивач просить суд встановити факт, що [PERSON] , [INFO] , паспорт серія [NUMBER] , ІПН [NUMBER] , є дочкою [PERSON] , який помер [INFO] свідоцтво про смерть серія [NUMBER] , та визначити [PERSON] , [INFO] , паспорт серія [NUMBER] , ІПН [NUMBER] , додатковий строк для подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, після смерті батька [PERSON] який помер [INFO] свідоцтво про смерть серія [NUMBER] , терміном у два місяці, який починається з дня набранням рішенням суду законної сили. В обґрунтування позовних вимог зазначає, що [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть [NUMBER] від 01.06.2009 року, Померлий є батьком [PERSON] . Після смерті [PERSON] залишилося спадкове майно, а саме земельна ділянка площею 2,1174 га., на території Чорноминської сільської ради Тульчинського району, що підтверджується державним актом серія ЯД№365635. На момент смерті Померлий був зареєстрований в [ADDRESS] , особовий рахунок № [NUMBER] , що підтверджується випискою з погосподарської книги від 20.09.2023 року. Разом з тим, в свідоцтві про народження [PERSON] батьком зазначений [PERSON] , що унеможливлює отримання [PERSON] свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] , що підтверджується роз`ясненням приватного нотаріуса Дорошенко Ніни Іванівни від 19.02.2024 року. Підтвердити факт, що Померлий є батьком Позивача можуть свідки: [PERSON] та [PERSON] , клопотання про виклик яких буде заявлено Позивачем. Встановлення факту родинних відносин між Померлим та Позивачем має для неї юридичне значення, а саме, необхідне для оформлення нею своїх спадкових прав. Позивачка є дочкою Померлого, у свою чергу причини пропуску Позивачкою строку для прийняття спадщини є поважними, оскільки, в її свідоцтві про народження помилково зазначено невірні анкетні дані батька, а саме в графі "по-батькові" помилково зазначено " [PERSON] " замість " [PERSON] ", тому Позивач, не може отримати в нотаріуса свідоцтва про право на спадщину. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07 березня 2024 року дану позовну заяву було передано для розгляду судді Нестеруку В.В. Ухвалою суду від 08 березня 2024 року в даній справі було відкрито провадження, розгляд справи вирішено здійснювати у порядку загального позовного провадження, розпочато підготовче провадження, підготовче засідання призначено на 13 годину 00 хвилин 08 квітня 2024 року. 30 серпня 2024 року на адресу суду від представника позивача [PERSON] - адвоката Каленяка Е.А. надійшла заява про залишення позову без розгляду, в якій представник позивача просить суд позовні вимоги в частині встановлення факту, що [PERSON] , [INFO] , паспорт [NUMBER] , ІПН [NUMBER] , є дочкою [PERSON] який помер [INFO] свідоцтво про смерть [NUMBER] - залишити без розгляду, не заперечує щодо закриття підготовчого провадження та призначення справи до розгляду по суті в частині позовних вимог про визначення [PERSON] [INFO] , паспорт [NUMBER] , ІПН [NUMBER] , додаткового строку для подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, після смерті батька [PERSON] який помер [INFO] свідоцтво про смерть [NUMBER] , терміном у два місяці, який починається з дня набрання рішенням суду законної сили, просить розглянути дану заяву та провести судове засіданняу без участі Позивача та його представника, позовні вимоги в частині надання додаткового строку для прийняття спадщини підтримує повністю. В обгрунтування вказаної заяви зазначає, що 02.08.2024 року позивачем повторно отримано свідоцтво про народження з зазначенням даних свого померлого батька. Ухвалою суду від 07 жовтня 2024 року було задоволено заяву представникапозивача [PERSON] - адвоката Каленяка Едуарда Анатолійовича про залишення без розгляду позову в частині позовних вимог про встановлення факту родинних відносин, позовні вимоги [PERSON] до Піщанської селищної ради Вінницької області в частині встановлення факту,\~що [PERSON] ,\~ [INFO] ,\~паспорт серія\~ [NUMBER] ,\~ІПН [NUMBER] ,\~є дочкою\~ [PERSON] ,\~який помер\~ [INFO] свідоцтво\~про смерть\~серія [NUMBER] залишено без розгляду на підставі п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, продовжено розгляд цивільної справи за позовом [PERSON] до Піщанської селищної ради Вінницької області про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини в частині позовних вимог про визначення [PERSON] , [INFO] , паспорт серія [NUMBER] , ІПН [NUMBER] , додаткоого строку для подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, після смерті батька [PERSON] який помер [INFO] свідоцтво про смерть серія [NUMBER] , терміном у два місяці, який починається з дня набранням рішенням суду законної сили. Ухвалою суду від 15 листопада 2024 року було закрито підготовче провадження по даній цивільній справі за позовом [PERSON] до Піщанської селищної ради Вінницької області про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини та призначено справу до судового розгляду по суті, судове засідання для розгляду справи по суті призначено на 15 годину 00 хвилин 12 грудня 2024 року Позивач [PERSON] та її представник адвокат Каленяк Е.А. в судове засідання 12 грудня 2024 року не з`явились, проте в матеріалах справи наявна заява представника позивача, в якій він просить розгляд справи проводити без їхньої з позивачем участі, позовні вимоги підтримує, просить суд їх задовольнити. Відповідач Піщанська селищна рада Вінницької області в підготовче засідання 12 грудня 2024 року уповноваженого представника не направила, проте від селищного голови Крижанівського О.І. на адресу суду надійшло клопотання про розгляд справи за відсутності сторони, в якому він просить розгляд справи проводити без участі представника відповідача на підставі наявних письмових матеріалів на розсуд суду. Відповідно до ч. 2 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, не здійснювалося. Суд, дослідивши матеріали даної цивільної справи, вивчивши правові норми, що регулюють дані правовідносини, приходить до висновку, що позовні вимоги слід задовольнити повністю з наступних підстав. Судом встановлено,\~що [INFO] в смт. Піщанка Тульчинського району Вінницької області помер [PERSON] що підвтерджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданим 02 червня 2009 року виконкомом Чорноминської сільської ради Піщанського району Вінницької області (а.с.14) Відповідно до копії державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯД № 365635, [PERSON] був власником земемльної ділянки, площею 2,1174 га у межах згідно плану для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Чорноминської сільської ради Піщанського району Вінницької області, кадастровий номер 0523283400:01:001:0151 (а.с.9) З копії свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] слідує, зо позивач [PERSON] до укладення шлюбу 06 серпня 1983 року з [PERSON] мала дошлюбне прізвище " [PERSON] " (а.с.10) З копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] [PERSON] , [INFO] , вбачається, що її батьком було записано [PERSON] (а.с.8) Відповідно до копії виписки з погосподарської книги Чорноминської сільської ради за 2006-2010 роки по с. козлівка Піщанського району Вінницької області, виданої виконавчим комітетом Піщанської селищної ради Вінницької області 20 версеня 2023 року за № 177, за особовим рахунком № [NUMBER] господарства в [ADDRESS] , головою домогосподарства значиться [PERSON] [INFO] , а інші члени домогосподарства відсутні (а.с.13) В роз`ясненні щодо встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для звернення із зяавою про прийняття спадщини, наданому приватним нотаріусом Тульчинського районного нотаріального округу Дорошенко Н.І. 19 лютого 2024 року за № 17/01-16 зазначено, що з [PERSON] звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] як його дочка, проте документи, які підтверджують родинні відносини між ними нотаріусу не надані, та крім того, заявником було пропущено строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Також нотаіусом вказано, що спадкова справа до майна померлого [PERSON] не заводилася, а інших спадкоємців, що прийняли спадщину, які б могли надати письмову згоду на подачу заяви про прийняття спадщини, немає, та вказала про необхідність звернення до суду щодо вирішення питання про встанволення факту родинних відносин між заявником та [PERSON] та надання додаткового строку для подачі нотаріусу заяви про прийняття спадщини (а.с.12) Відповідно до вимог ч.1 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. За приписами ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно положень ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Згідно із ч.1 ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 №7 «Про судову практику у справах про спадкування», якщо нотаріусом обгрунтовано відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, виникає цивільно-правовий спір, що підлягає розглядові у позовному провадженні. За відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Згідно Правової позиції Верховного Суду України у справі № 6-85цс12, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Закон не визначає чіткого переліку поважних причин пропущення строку. Питання є оціночним. Критерії оцінки поважності сформовані в сталій судовій практиці. Зокрема, правові висновки щодо застосування норм прав у спадкових правовідносинах були викладені Верховним Судом у постановах від 17 березня 2021 року у справі № 638/17145/17, від 22 березня 2023 року у справі № 361/8259/18 та багатьох інших. Практика суду касаційної інстанції у цій категорії справ є сталою та незмінною. Так, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини визнаються ті, що пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. З урахуванням фактичних обставин конкретної справи поважними причинами пропуску строку суд може визнати, зокрема: 1)тривалу хворобу спадкоємців; 2)велику відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем розташування спадкового майна; 3)складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4)перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України, тощо. 26 червня 2024 року Велика Палата Верховного Суду ухвала постанову у справі № 686/5757/23 (провадження № 14-50цс24)) зробила, висновок, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, першорядно, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду (пункти 57 цієї постанови). Також у цій постанові наголошено, що суди мають враховувати, що безпідставне надання додаткового строку для прийняття спадщини є порушенням правової визначеності як елемента правовладдя (верховенства права) та є незаконним втручанням у права спадкоємців, які прийняли спадщину, а у разі відсутності таких спадкоємців - в інтереси територіальної громади, яка має право на визнання спадщини відумерлою (пункт 58). Однак, за конкретних фактичних обставин кожної справи пропуск строку для прийняття спадщини суд має оцінювати з урахуванням тривалості такого пропуску та загальних засад цивільного законодавства, як-от розумність, добросовісність та справедливість. Головною ознакою поважних причин такого пропуску є те, що вони унеможливлюють своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини (пункти 54, 55 постанови). На підставі наданих суду письмових доказів встановлено, що спадкова справа до майна померлого [INFO] [PERSON] не заводилася. Як встановлено судом, батько позивача помер [INFO] , отже шестимісячний строк подачі заяви про прийняття спадщини після його сметрті закінчився 01 грудня 2009 року. Обгрунтовуючи поважність пропуску строку для прийняття спадщини позивач вказує, що є дочкою померлого, та у її свідоцтві про народження анкетні дані батька зазначені невірно, а саме в графі по батькові зазначено " [PERSON] " замість " [PERSON] " через що вона не може отримати в нотаріуса свідоцтво про право на спадщину. Також позивач зазначає, що змушена була доглядати за своїм чоловіком, який проходив лікування від ішемічного інсульту, що стало також однією з причин пропуску строку на прийняття спадщини, на підтвердження чого надала виписки із медичної карти стаціонарного хворого. Разом з тим, представником позивача суду було надано копію свідоцтва про народження [PERSON] , виданого повторно 02 серпня 2024 року Крижопільським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Тульчинському районі Вінницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), в якому батьком вказано [PERSON] (а.с.60) При цьому жодних доказів на підтвердження правових підстав для внесення змін до актового запису про народження позивача, неможливості внесення вказаних змін щодо написання по батькові позивача в строк встановлений для подання заяви про прийняття спадщини та доказів вчинення позивачем починаючи з 2009 року будь-яких дій, спрямованих на виправлення по батькові її батька матеріали справи не містять, а тому вказану обставину суд не може вважати причиною, пов`язаною з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для позивача на вчинення дій для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини. Крім того, відомостями зазначеними в наданих суду копіях виписки № 18936 із медичної картки стаціонарного хворого, виданої Одеською обласною клінічною лікарнею та виписки із медичної картки стаціонарного хворого № 3628, виданою Овідіопільською центральною районною лікарнею підтверджується періоди хвороби [PERSON] , який являється чоловіком позивача, в період з 28 березня 2007 року по 19 серпня 2009 року. Даних про стан його здоров`я в інші періоди часу, зокрема з 19 серпня 2009 року по 01 грудня 2009 року, та доказів здійснення позивачем догляду за чоловіком в даний період часу суду не надано, а тому відсутні підстави для висновку, що хвороба чоловіка позивача була об`єктивною та непереборною перешкодою, з якою закон пов`язує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. Аналогічного висновку дійшов Веховний Суд у Постанові від 12 листопада 2018 року у справі №136/200/17. Згідно з правовою позицією Верховного Суду висловленою в постанові від 17 жовтня 2018 у справі № 681/203/17-ц (провадження № 61-26164св18) Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду зазначив, що вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. А тому, вирішуючи у цій справі спір про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позову, оскільки позивач за відсутності будь-яких поважних причин не вчиняла дій з прийняття спадщини протягом шести місяців з моменту її відкриття, а причини на які посилається позивач, не були об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для позивача, які перешкоджали позивачу подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини у встановлений законом строк, що вказує про відсутність підстав для надання позивачу додаткового строку для прийняття спадщини після смерті її батька. На підставі наведеного та

Outcome: dismissed