Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-17 00:00:00

представник позивача\~ [PERSON] адвокат\~Микитюк Степан\~Михайлович звернувся\~до Бродівського\~районного суду\~Львівської області\~з позовною\~заявою до\~відповідача Бродівської\~міської ради\~про визначення\~додаткового строку\~для подання\~заяви про\~прийняття спадщини,\~мотивуючи свої\~вимоги тим,\~що [INFO] померла баба позивачки [PERSON] , після якої залишилося спадкове майно. Представник позивача зазначає, що 22 березня 2024 [PERSON] склала заповіт на користь позивача, але заявник у встановлений законом шестимісячний строк не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку з тим, що запроваджений на території України правовий режим «воєнного стану». Звернувшись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини - позивачу було відмовлено та роз`яснено, що остання пропустила строк для прийняття спадщини, проте може його поновити тільки в судовому порядку. Позивач у судове засідання не з`явилася. Представник позивача адвокат Микитюк С.М. в підготовче судове засідання не з`явився, однак надав заяву про розгляд справи без його участі та участі позивача, позовні вимоги підтримує повністю та просить суд їх задовольнити та винести рішення у підготовчому судовому засіданні. Відповідач участь свого представника під час підготовчого судового засідання не забезпечив. Від представника міської ради Данильчука А.Р. надійшла заява про розгляд справи без участі представника відповідача, позовні вимоги визнає та просить суд їх задовольнити. За змістом нормативних положень частини 3 статті 211 Цивільного процесуального кодексу України, підготовче засідання проведено у відсутності сторін на підставі наявних у суду доказів та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що відповідає положенням частини 2 статті 247 Цивільного процесуального кодексу України. За правилами частини 3 статті 200 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Відповідно до частини 4 статті 206 Цивільного процесуального кодексу України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Суд, вивчивши докази, які наявні в матеріалах справи, вважає, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню з наступних підстав.\~\~\~\~ Відповідно до ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Доказами у справі встановлено, що відповідно свідоцтва про смерть [INFO] померла [PERSON] , про що зроблено відповідний актовий запис № 115 (а.с. 16). Після смерті [PERSON] залишилося спадкове майно, а саме: земельна ділянка загальною площею 2.0559 га, що підтверджується Державним актом на право приватної власності на землю серії I ЛВ № 000362 від 14 квітня 2001 (а.с. 17). Відповідно заповіту посвідченого старостою Язлівчицького старостинського округу Золочівського району Львівської області 22 березня 2024 року, який зареєстровано в реєстрі за № 1, [PERSON] все своє майно заповіла позивачу по справі [PERSON] (а.с. 14). Інші спадкоємці відсутні. Факт родинних відносин, а саме те, що [PERSON] є внучкою [PERSON] підтверджується свідоцтвом про народження позивача серії [NUMBER] від 06 серпня 1988 року де її батьками значаться [PERSON] та [PERSON] (а.с. 10); після реєстрації шлюбу позивач змінила прізвище з [PERSON] на [PERSON] (свідоцтво про шлюбу серії [NUMBER] від 15 вересня 2011 року) (а.с. 11); свідоцтвом про народження матері позивача серії [NUMBER] від 24 липня 1965 року де її батьками зазначені [PERSON] та [PERSON] (а.с. 12), після укладення шлюбу (свідоцтво про укладення шлюбу серії [NUMBER] від 31 жовтня 1987 року) мати позивачки змінила прізвище з [PERSON] на [PERSON] (а.с. 13). Згідно довідки Бродівської міської ради Львівської області № 298 від 14.11.20242 року [PERSON] , яка померла [INFO] проживала та була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] одна (а.с. 18). Відповідно відповіді завідувача Бродівської державної нотаріальної контори С.О. Зарубової № 319/01-16 від 26.11.2024 року, згідно даних інформаційної довідки із Спадкового реєстру спадкова справа після смерті [INFO] [PERSON] Бродівською державною нотаріальної конторою Львівської області не заводилася. Положеннями статті\~1216\~Цивільного кодексу\~України визначається,\~що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до імперативного припису статті 1217 Цивільного кодексу України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Нормою частини 1 статті 1268 Цивільного кодексу України закріплюється, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. За змістом положень статті 1270 Цивільного кодексу України визначається, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців. Згідно із вимогами статті 1272 Цивільного кодексу України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Із урахуванням вищевикладеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку для прийняття спадщини, суд виходить із того, що позивач: [PERSON] є спадкоємцем за заповітом. Судом не здобуто доказів, які вказують про наявність інших спадкоємців, які можуть претендувати на прийняття спадщини, чи прийняли спадщину. При цьому суд виходить з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Враховуючи визнання відповідачами позову, яке не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд вважає, причини пропуску строку на прийняття спадщини, на які вказує позивач, є поважними. Виходячи з вищенаведеного, суд приходить до висновку, що позивачу необхідно визначити додатковий строк на прийняття спадщини тривалістю два місяці. Позаяк причини пропуску встановленого законом шестимісячного строку для подання заяви до нотаріуса про прийняття спадщини є поважними. На підставі ст. 1270, 1272 ЦК України

Outcome: approved