Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-10 00:00:00

короткий зміст позовних вимог. 15.08.2024 до суду звернувся представник позивача - адвокат Футуймас В.А. з позовною заявою, у якій просить визначити позивачу додатковий строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . В обґрунтування позову представник позивача зазначив, що [INFO] померла мати позивача [PERSON] . [INFO] померла баба позивача [PERSON] . Після її смерті залишилося спадкове майно, а зокрема житловий будинок та земельна частка (пай). Позивач є спадкоємцем за законом після смерті [PERSON] , окрім неї спадкоємцями за законом є її дядько [PERSON] та тітка [PERSON] . Після смерті баби позивач мала розмову з [PERSON] , [PERSON] та з їх слів зрозуміла, що вони будуть звертатися до нотаріуса із заявами про прийняття спадщини, а тому позивач жодних дій, що спрямовані на реалізацію спадкових прав після смерті баби, не вчиняла. Однак згодом стало відомо, що [PERSON] та [PERSON] спадщину не прийняли та на неї не претендують, вони проживають на окупованих територіях Донецької та Луганської областей та в Україну повертатися не будуть, заяви про відмову від прийняття спадщини на мають можливості надіслати поштою, оскільки Укрпошта припинила діяльність на окупованих територіях. Позивач в строк визначений ст.1270 ЦК України не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Щодо причин пропуску строку прийняття спадщини зазначає про те, що раніше позивач не зверталася до нотаріальної контори, оскільки вона вважала, що спадщину прийняли [PERSON] та [PERSON] . У зв`язку з цим, просить суд визнати причини пропуску поважними та винести на користь позивача рішення про надання додаткового строку для прийняття спадщини. Рух справи, позиція суду. На підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.08.2024 справу передано на розгляд судді Гуцолу М.П. (а.с. 33). Ухвалою Погребищенського районного суду Вінницької області від 19.08.2024 відкрито провадження по справі та призначено до підготовчого судового засідання на 11.09.2024, витребувано з Погребищенської державної нотаріальної контори інформацію зі Спадкового реєстру про наявність спадкової справи заведеної після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] (а.с. 34). 28.08.2024 з Погребищенської державної нотаріальної контори надійшла інформація, що після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] спадкова справа не заводилась, будь-яка інформація щодо наявності чи відсутності спадкоємців відсутня (а.с. 38-39). 11.09.2024 розгляд справи відкладено за клопотанням представника позивача - адвоката Футуймаса В.А. 02.10.2024 розгляд справи відкладено у зв`язку з відпусткою головуючого судді Гуцола М.П. Ухвалою суду від 16.10.2024 залучено до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача [PERSON] та [PERSON] (а.с. 59). Ухвалою суду від 13.11.2024 продовжено на 30 днів строк проведення підготовчого провадження у справі, розгляд справи відкладено за клопотанням представника позивача - адвоката Футуймаса В.А. Ухвалою суду від 26.11.2024 закрито підготовче провадження у справі та призначено її до судового розгляду по суті. Представник позивача - адвокат Футуймас В.А. у судовому засіданні позовні вимоги підтримав, наполягав на їх задоволенні з підстав, що викладені у позові. Представник Погребищенської міської ради Вінницького району Вінницької області Дзюба О. О. в судовому засідання при вирішенні спору покладався на розсуд суду. Треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача [PERSON] , [PERSON] в судове засідання не з`явились, про причини неявки суд не повідомили, про дату та час розгляду справи повідомлені належним чином через оголошення на офіційному вебпорталі судової влади України (а.с. 82, 98). Фактичні обставини встановлені судом та норми права, які підлягають застосуванню, мотиви суду щодо оцінки аргументів наведених учасниками справи. Дослідивши матеріали справи, вислухавши думку сторін, оцінивши зібрані по справі докази, суд прийшов до висновку, що позов не підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав. Згідно ч.1 ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обгрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Частини 1, 2 ст. 77 ЦПК України встановлює, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Стаття 80 ЦПК України презюмує, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Відповідно до ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. [INFO] померла мати позивача [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] (а.с. 14). [INFO] померла баба позивача [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] (а.с. 11). Судом встановлено, що позивач [PERSON] є онукою померлої [PERSON] вказаний факт підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] (а.с.6), свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] (а.с. 7), свідоцтвом про народження серії [NUMBER] (а.с. 12), свідоцтвом про укладення шлюбу серії [NUMBER] (а.с. 13). Як вбачається із матеріалів справи 17.07.2024 [PERSON] звернулася до Вінницької районної державної нотаріальної контори Вінницької області із заявою про прийняття спадщини після померлої [INFO] [PERSON] . Постановою державного нотаріуса Каблучко Ю.В. від 17.07.2024 позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно, яке належало її бабі [PERSON] , яка померла [INFO] , оскільки пропустила передбачений законодавством строк встановлений для прийняття спадщини (а.с. 15). Відповідно до положень ст.1216 ЦК спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Ч.1 ст.1269, ч.1 ст.1270 ЦК України установлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно ч.3 ст.1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як вбачається із положень ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема:1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна;3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Представник позивача посилається на те, що позивач пропустила строк для прийняття спадщини, оскільки не знала про те, що інші спадкоємці за законом не реалізували свої спадкові права після смерті [PERSON] . Суд не може визнати поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Рішення обґрунтовується лише тими доказами, які одержані у визначеному законом порядку та досліджені в тому судовому засіданні, в якому ухвалюється рішення. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Встановлюючи наявність або відсутність фактів, якими обґрунтовані вимоги чи заперечення, визнаючи одні та відхиляючи інші докази, суд повинен мотивувати свої дії та враховувати, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях Якщо у спадкоємця не було перешкод для подання заяви, він не скористався правом на прийняття спадщини, то немає правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Подібний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 17 червня 2020 року у справі № 520/10377/17, провадження № 61-48230св18, від 11 серпня 2021 року у справі №720/1079/19, провадження № 61-14663св20, від 22 січня 2020 року у справі № 592/18695/18, провадження № 61-13558св19. Правозастосовча практика Верховного Суду у подібних правовідносинах є незмінною та усталеною. Наведені позивачем причини не є об`єктивними, непереборними та істотними труднощами, які згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України можуть визнаватися поважними для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Враховуючи вищевикладене, оскільки позивачем не доведено поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини, які б давали підстави для надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини понад установлений законом шестимісячний строк, суд приходить до висновку, що в задоволенні позову слід відмовити. Розподіл судових витрат між сторонами. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки в задоволені позову відмовлено судові витрати покладаються на позивача. На підставі вищевикладеного,

Outcome: dismissed