Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-09 00:00:00

Стислий виклад позицій заявниці Представник заявника [PERSON] , адвокат - В. Сміхура, заінтересована особа: орган опіки та піклування Радехівської міської ради Львівської області, звернувся до суду з заявою, в якій просить: визнати [PERSON] , [INFO] , який зареєстрований та проживає за адресою: [ADDRESS] , недієздатним та встановити над ним опіку; призначити [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] опікуном [PERSON] , [INFO] . В обґрунтування заяви покликається на те, зокрема, що [PERSON] є інвалідом першої групи (підгрупа «А»), інвалідність призначена довічно, внаслідок психічного розладу, тому за станом здоров`я останній потребує постійного стороннього догляду та нагляду, тому виникла обґрунтована та нагальна необхідність у встановленні над ним опіки та призначення опікуна. [PERSON] зареєстрований та проживає за адресою: [ADDRESS] . Разом з останнім за донною адресою зареєстровані: [PERSON] (заявник) та [PERSON] (жінка [PERSON]). Відтак, заявник стверджує, що він єдиний близький родич, який проживає разом із [PERSON] , безпосередньо доглядає та здійснює опіку за останнім. У зв`язку із чим заявник звернувся до суду із даною заявою. Заяви та клопотання учасників справи 01.08.2024 міським головою С. Коханчуком подано заяву про розгляд справи без участі представника Радехівської міської ради, позовні вимоги визнає, складу суду довіряє(а.с.37). 01.08.2024 представником заявника - [PERSON] подано на розгляд суду клопотання про розгляд справи без його участі(а.с.38). 12.09.2024 на адресу суду повернулись матеріали цивільної справи №451/932/24 з висновком судово-психіатричної експертизи(а.с.45-48). 28.10.2024 на розгляд суду надійшло клопотання про заміну представника заявника(а.с.52). 29.10.2024 представник заявника [PERSON] - адвокат А. Фрей подав заяву про відкладення розгляду справи(а.с.55). Згідно з частиною 3 статті 211 ЦПК України учасник справи має право заявляти клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Інші клопотання та заяви, пов`язані з розглядом справи, від учасників судового процесу не надходили. У зв`язку з неявкою у судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося на підставі частини 2 статті 247 ЦПК України. Процесуальні дії суду у справі Ухвалою Радехівського районного суду Львівської області від 15.07.2024 справу призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні в порядку окремого провадження(а.с.31-32). Ухвалою Радехівського районного суду Львівської області від 01.08.2024 у справі призначено судово-психіатричну експертизу. На час проведення експертизи провадження у справі зупинено. Матеріали справи №451/932/24 скеровано у Львівську філію судово-психіатричних експертиз Державної установи «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства Охорони Здоров`я України» (місцезнаходження: м. Львів, вул. Кульпарківська, 95) (а.с.39-40). Ухвалою Радехівського районного суду Львівської області від 19.09.2024 провадження у справі поновлено та призначено до судового розгляду на 29.10.2024(а.с.49). Ухвалою Радехівського районного суду Львівської області від 29.10.2024 розгляд справи відкладено на 19.11.2024(а.с.56). Судове засідання 19.11.2024 не відбулося, у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю головуючої. Суд, з`ясувавши обставини, на які заявник посилається як на підставу заявлених вимог, всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, надавши оцінку кожному доказу окремо та зібраним у справі доказам в цілому, доходить висновку, що заява підлягає до задоволення повністю, виходячи з такого. Фактичні обставини, встановлені судом, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини Відповідно до свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 30.10.1975, встановлено, що [PERSON] народилася [INFO] , батьками якої є [PERSON] та [PERSON] (а.с.12). Згідно свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] від 24.05.1990, вбачається, щоміж [PERSON] та [PERSON] зареєстровано шлюб, про що зроблений актовий запис №6. Після укладення шлюбу дружині присвоєно прізвище « [PERSON] » (а.с.13). Згідно свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] від 03.07.2024, яке видано повторно, вбачається, щоміж [PERSON] та [PERSON] зареєстровано шлюб, про що зроблений актовий запис №20. Після укладення шлюбу дружині присвоєно прізвище « [PERSON] » (а.с.11). Відповідно до копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 10.11.2010, яке видано повторно, встановлено, що [PERSON] народився [INFO] , батьками якого [PERSON] та [PERSON] (а.с.10). З витягу територіальної громади № 2024/007818838 від 03.07.2024 вбачається, що [PERSON] проживає за адресою: [ADDRESS] (а.с.8). Відповідно до висновку лікарської комісії медичного закладу щодо необхідності постійного стороннього догляду за особою з інвалідністю 1 чи 2 групи внаслідок психічного розладу № 242, вбачається, що [PERSON] потребує постійного стороннього догляду(а.с.14). Згідно довідки до акта медико-соціально експертної комісії серії 12 ААГ № 608550, вбачається, що [PERSON] інвалід першої групи, підгрупи «а», причина - запальне захворювання, безтерміново, яка потребує сторонньої допомоги та нагляду(а.с.16). Відповідно до акта проведення обстеження сім`ї № 31 від 13 березня 2024 року вбачається, що [PERSON] надаються соціальні послуги з догляду на непрофесійній основі, який проживає разом з [PERSON] за адресою [ADDRESS] (а.с.17). Згідно довідки про склад сім`ї або зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб № 209 від 18.03.2024 видана уповноваженому власнику [PERSON] , про те що за адресою [ADDRESS] , до складу сім`ї зареєстрованих входять: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] (а.с.18). Відповідно до пенсійного посвідчення № [NUMBER] серії [NUMBER] від 04.02.2009 вбачається, що [PERSON] перебуває на пенсії за віком(а.с.19). Згідно медичної карти амбулаторного(стаціонарного) хворого вбачається, що [PERSON] має хронічні захворювання - остеохондроз(а.с.20). Згідно довідки про проходження попереднього, періодичного та позачергового психіатричних оглядів, у тому числі на предмет вживання психоактивних речовин № 282 від 20.04.2024 вбачається, що в [PERSON] психіатричні у тому числі спричиненні психоактивними речовин протипоказань для виконання обов`язків опікуна відсутня(а.с.21). Відповідно до характеристики № 237 від 04.04.2024 вбачається, що [PERSON] , [INFO] , громадянин України, скарг сусідів з приводу його поведінки у громадських місцях, порушення громадського порядку, зловживання спиртними напоями не поступало(а.с.22). З витягу з інформаційно-аналітичної системи «Облік відомостей про притягнення особи до кримінальної відповідальності та наявності судимості», вбачається, що [PERSON] станом на 05.04.2024 незнятої чи непогашеної судимості не має(а.с.23). Згідно копії висновку органу опіки та піклування Радехівської міської ради Львівської області про доцільність призначення гр. [PERSON] опікуном [PERSON] , вбачається, що орган опіки та піклування Радехівської міської ради Львівської області визнає доцільним призначення гр. [PERSON] опікуном над [PERSON] (а.с.24). Згідно висновку судово-психіатричної експертизи №1094 від 28.08.2024, [PERSON] [INFO] , страждає стійким хронічним психічним розладом у формі судинної деменції, не може усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. Потребує стороннього догляду та опіки (а.с.46-48). Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування Частиною третьою статті 294 Цивільного процесуального кодексу України, закріплено, що справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом. Частиною третьою статті 296 Цивільного процесуального кодексу України, якою визначені особи, які можуть бути заявниками у вищевказаній категорії справ, передбачено, що заяву про визнання фізичної особи недієздатною може бути подано членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, закладом з надання психіатричної допомоги. Відповідно до частин другої та четвертої статті 3 Сімейного кодексу України, сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства. Відповідна правова позиція висловлена і в постанові Верховного Суду від 23.04.2020 року, справа №686/8440/16-ц. Статтею 9 Сімейного кодексу України встановлено коло осіб, сімейні відносини між якими регулюються СК України, зокрема це подружжя, батьки дитини, батьки та діти, інші члени сім`ї та родичі. Згідно з абзацом п`ятим пункту 6 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 03 червня 1999 року N 5-рп/99 у справі про офіційне тлумачення терміна "член сім`ї" членами сім`ї є, зокрема особи, які постійно з ним мешкають і ведуть спільне господарство. До таких осіб належать не тільки близькі родичі (рідні брати, сестри, онуки, дід і баба), але й інші родичі чи особи, які не перебувають з особою у безпосередніх родинних зв`язках (брати, сестри дружини (чоловіка); неповнорідні брати і сестри; вітчим, мачуха; опікуни, піклувальники, пасинки, падчерки й інші). Обов`язковими умовами для визнання їх членами сім`ї, крім спільного проживання, є: ведення спільного господарства, тобто наявність спільних витрат, спільного бюджету, спільного харчування, купівля майна для спільного користування, участь у витратах та утримання житла, його ремонт, надання взаємної допомоги, наявність усних чи письмових домовленостей про порядок користування житловим приміщенням, інших обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин. За змістом статті 30 ЦК України цивільну дієздатність має фізична особа, яка усвідомлює значення своїх дій та може керувати ними. Цивільною дієздатністю фізичної особи є її здатність своїми діями набувати для себе цивільних прав і самостійно їх здійснювати, а також здатність своїми діями створювати для себе цивільні обов`язки, самостійно їх виконувати та нести відповідальність у разі їх невиконання. Обсяг цивільної дієздатності фізичної особи встановлюється цим Кодексом і може бути обмежений виключно у випадках і в порядку, встановлених законом. Відповідно до частини 1 статті 39 ЦК України фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. Згідно статті 41 ЦК України над недієздатною фізичною особою встановлюється опіка. За змістом статті 55 ЦК України опіка та піклування встановлюються з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх осіб, а також повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки. Згідно частини 1 статті 60 ЦК України суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки і піклування. В силу частин 2, 3, 4 статті 63 ЦК України опікуном або піклувальником може бути лише фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Фізична особа може бути призначена опікуном лише за її письмовою згодою. Опікун або піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах із підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника. Відповідно до положень частини 1 статті 300 ЦПК України суд, ухвалюючи рішення про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи (у тому числі обмеження або позбавлення права неповнолітньої особи самостійно розпоряджатись своїми доходами) чи визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею відповідно піклування або опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає їй піклувальника чи опікуна. Статтею 56 ЦК України встановлено, що органи, на які покладено здійснення опіки та піклування, їх права і обов`язки щодо забезпечення прав та інтересів фізичних осіб, які потребують опіки та піклування, встановлюються законом та іншими нормативно-правовими актами. Абзацом 2 пункту 1.2 Правил опіки та піклування, затверджених спільним наказом державного комітету України у справах сім`ї та молоді, Міністерства освіти України, Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства праці та соціальної політики України № 34/166/131/88 від 26 травня 1999 року, опіка (піклування) встановлюється для захисту особистих і майнових прав та інтересів повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати свої обов`язки. Мотивована оцінка наведених учасниками справи аргументів щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення заяви Враховуючи встановлені судом фактичні обставини справи, а також те, що [PERSON] відповідно до висновку судово-психіатричної експертизи внаслідок хронічного психічного захворювання не здатен усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, у зв`язку з чим потребує опіки та постійного стороннього догляду, суд дійшов висновку, що з метою захисту особистих майнових та немайнових прав, необхідно призначити опікуном [PERSON] , який у свою чергу надав свою згоду на це. Частиною 6 статті 300 ЦПК України передбачено, що строк дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною визначається судом і не може перевищувати два роки. Відповідно до частини 7 статті 300 ЦПК України опікун, представник органу опіки та піклування має право подати клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною не пізніше ніж за 15 днів до закінчення визначеного судом строку визнання особи недієздатною. Згідно з частиною 2 статті 299 ЦПК України судові витрати, пов`язані з провадженням справи, відносяться на рахунок держави. На підставі статей 30, 39, 41, 55, 60, 63 ЦК України та

Outcome: approved