Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-17 00:00:00

Позивач звернувся до суду із вказаним позовом, мотивуючи його тим, що [INFO] померла його мати [PERSON] , після смерті якої відкрилась спадщина на належне їй майно. Звернувшись до нотаріуса, йому було роз`яснено про пропуск строку для прийняття спадщини і тому відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину. Позивач зазначає, що встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини він пропустив через непереборні та незалежні від нього обставини, зокрема, через те, що почався повномасштабний напад російської федерації на території України . Вказані обставини змушують його звернутись до суду. Позивач просить суд визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [INFO] [PERSON] . Ухвалою судді Володарсько-Волинського районного суду Житомирської області від 04.11.2024 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання. Ухвалою Володарсько-Волинського районного суду Житомирської області від 02.12.2024 року закрито підготовче провадження у справі та призначеного справу до судового розгляду по суті. До суду позивач надіслав заяву, де просить розглянути справу без його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Представник відповідача, Хорошівської селищної ради, в судове засідання не з`явився,\~селищний голова подав до суду заяву про розгляд справи без участі представника селищної ради, зазначив, що позов визнають. Згідно ч.3\~ст.211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Відповідно до ч.2\~ст.247 ЦПК України\~у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що в задоволенні позовних вимог слід відмовити з наступних підстав. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а.с. 7). Згідно копії свідоцтва про смерть серія [NUMBER] , [PERSON] помер [INFO] ( а.с.8). Родинні відносини позивача зі спадкодавцем [PERSON] підтверджуються копіями свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , свідоцтва про народження серії [NUMBER] (а.с. 6). Відповідно до копії державного акта на право власності на земельну ділянку серія ЯА №144381, [PERSON] є власником земельної ділянки площею 3,2091 га, що розташована на території Краївщинської сільської ради Вол.-Волинського району Житомирської області ( а.с.9). Згідно копії державного акта на право власності на земельну ділянку серія ЯА №144382, [PERSON] є власником земельної ділянки площею 3,3290 га, що розташована на території Краївщинської сільської ради Вол.-Волинського району Житомирської області ( а.с.10). \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Відповідно до копії довідки виконкому Хорошівської селищної ради від 22.08.2024 року №228, за адресою: [ADDRESS] разом із спадкодавцем [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] на день його смерті та протягом шести місяців після смерті були зареєстровані та проживали: [PERSON] , [INFO] , дружина ( а.с.12). Із копії довідки виконкому Хорошівської селищної ради від 22.08.2024 року №226 слідує, що за адресою: [ADDRESS] разом із спадкодавцем [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] на день її смерті та протягом шести місців після смерті ніхто не був зареєстрований та не проживав ( а.с.13). Згідно копії заповіту від 10 вересня 2010 року, посвідченого Гаврилюк Ю.В. секретарем Краївщинської сільської ради, [PERSON] , [INFO] на випадок своєї смерті належну їй згідно Державного акт на право власності на земельну ділянку серії ЯА №144382 виданого Вол.-Волинською райдержадміністрацією 11.11.2004 року земельну ділянку площею 3,3290 га розташовану в Краївщинській сільській раді; майновий пай в ПСП «Діброва», згідно свідоцтва про право власності серії [NUMBER] виданого Краївщинською сільською радою 25.02.2004 року заповіла своєму сину [PERSON] ( а.с.15). З метою оформлення спадщини після смерті [PERSON] позивач 04.10.2024 року звернувся до приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу, проте отримав роз`яснення про те, що свідоцтво про право на спадщину за законом не може бути видано, так як [PERSON] не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини згідно ст.1268 ЦК України, а тому йому рекомендовано звернутись до суду (а.с. 11). Статтею 15 Цивільного кодексу України\~визначено,\~що кожна\~особа має\~право на\~захист свого\~цивільного права\~у разі\~його порушення,\~невизнання або\~оспорювання.\~Кожна особа\~має право\~на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Згідно ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звертатися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Статтею 1270 ЦК України встановлено строк у шість місяців для прийняття спадщини, який починається з часу відкриття спадщини. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Згідно ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Судом встановлено, що [PERSON] пропустив строк встановлений ст. 1270 ЦК України для подачі заяви про прийняття спадщини. Верховний Суд зазначив, що правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не використав право на прийняття спадщини через брак інформації про смерть спадкодавця, незнання приписів закону тощо, тоді немає правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Такі правові висновки викладено у постанові Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15, а також у постановах Верховного Суду від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16, від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19) та інших. Разом з тим, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. В обґрунтування пропуску строку прийняття спадщини позивач [PERSON] зазначає, що не звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини в зв`язку зі збройною агресією російської федерації проти України у відповідності до Указу Президента №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» та воєнними діями на території України. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26.06.2024 по справі №686/5757/23 зазначила, що з урахуванням фактичних обставин конкретної справи поважними причинами пропуску строку суд може визнати, зокрема: 1) тривалу хворобу спадкоємців; 2) велику відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем розташування спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України тощо. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо. За конкретних фактичних обставин кожної справи пропуск строку для прийняття спадщини суд має оцінювати з урахуванням тривалості такого пропуску та загальних засад цивільного законодавства, як-от розумність, добросовісність та справедливість. Головною ознакою поважних причин такого пропуску є те, що вони унеможливлюють своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини. Неподання заяви умисно чи з необережності (недбалості) не може бути підставою для визначення спадкоємцю додаткового строку для прийняття спадщини. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, першорядно, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Суди мають враховувати, що безпідставне надання додаткового строку для прийняття спадщини є порушенням правової визначеності як елемента правовладдя (верховенства права) та є незаконним втручанням у права спадкоємців, які прийняли спадщину, а у разі відсутності таких спадкоємців - в інтереси територіальної громади, яка має право на визнання спадщини відумерлою. Рішення обґрунтовується лише тими доказами, які одержані у визначеному законом порядку та досліджені в тому судовому засіданні, в якому ухвалюється рішення. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Встановлюючи наявність або відсутність фактів, якими обґрунтовані вимоги чи заперечення, визнаючи одні та відхиляючи інші докази, суд повинен мотивувати свої дії та враховувати, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Якщо у спадкоємця не було перешкод для подання заяви, він не скористався правом на прийняття спадщини, то немає правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Подібний висновок\~викладений у\~постановах Верховного\~Суду від\~17\~червня 2020\~року у\~справі №\~520/10377/17,\~від 11\~серпня 2021\~року у\~справі №720/1079/19,\~від 22\~січня 2020\~року у\~справі №\~592/18695/18,\~ від 17 березня 2021 року у справі N 638/17145/17, від 22 березня 2023 року у справі N 361/8259/18 та багатьох інших. Правозастосовча практика Верховного Суду у подібних правовідносинах є незмінною та усталеною. Як слідує із копії витягу з реєстру Хорошівської територіальної громади від 02.05.2023 року, [PERSON] , [INFO] зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . На початку введення воєнного стану в Україні безпекова ситуація в Житомирській області значно відрізнялася від безпекової ситуації у Харківській, Київській, Чернігівській та в інших областях. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є виключною підставою для визначення особі додаткового строку для прийняття спадщини. Такими підставами можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили звернення до органів нотаріату у встановлений законом строк. Таких обставин [PERSON] не вказав та відповідних доказів не надав. Окрім того, суд вважає, що позивач не був позбавлений можливості звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини протягом шести місяців з часу відкриття спадщини, оскільки така заява могла бути направлена до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини засобами поштового зв`язку, що узгоджується із висновком, викладеним у постанові Верховного Суду від 21 жовтня 2021 року в справі № 332/3796/19 (провадження № 61-10896св21) та від 27 червня 2022 року в справі № 202/1188/19 (провадження № 61-11828св21). У позовній заяві [PERSON] не зазначає обґрунтованих підстав, які б перешкоджали йому звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, до якого звернувся лише 04 жовтня 2024 року, тобто через більше ніж півтора року після закінчення 6-місячного строку для прийняття спадщини. Статтею 81 ЦПК України визначено обов`язок сторони довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ Статтями 76-80 ЦПК України визначені основні положення про докази, відповідно до яких доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. З огляду на те, що позивач не надав належних та допустимих доказів, які б свідчили про наявність суб`єктивних, непереборних істотних труднощів для подання заяви у межах передбаченого законодавством шестимісячного\~строку для\~прийняття спадщини,\~а наведені\~позивачем причини\~пропуску строку\~визнано судом\~неповажними, суд дійшов висновку, що у задоволенні позову слід відмовити в повному обсязі.

Outcome: dismissed