Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-09 00:00:00

Прокурор звернувся\~до суду\~із позовом\~в якому\~просить стягнути\~солідарно з\~відповідачів на\~користь держави\~368118\~грн шкоди,\~завданої навколишньому\~природному середовищу\~незаконним виловом риби. Позовні вимоги\~обґрунтовує тим,\~що 02\~серпня 2023\~року близько\~04\~години 30\~хвилин на\~річці Калюс\~поблизу с.\~Куражин,\~Новоушицької ТГ\~Кам`янець-Подільського\~району,\~Хмельницької області,\~ [PERSON] \~спільно з\~ [PERSON] \~займались незаконним\~виловом водних\~біоресурсів (риби)\~з гумового\~човна за\~допомогою сіток\~в кількості\~3\~штуки,\~при цьому\~було виловлено\~риби в\~кількості:\~плітка 123\~штуки,\~вагою 30\~кг,\~рибець звичайний\~23\~штуки,\~вагою 7\~кг,\~окунь 34\~штуки,\~вагою 6\~кг,\~щука 1\~штука,\~вагою 3\~кг,\~лящ 2\~штуки,\~вагою 1\~кг,\~судак звичайний\~7\~штук,\~вагою 3\~кг,\~загальною вагою\~50\~кг,\~чим порушили\~ч.\~1\~ст.\~27,\~п.п.\~3,\~4\~ч.\~2\~ст.\~63\~Закону України\~«Про тваринний\~світ»,\~п.п.\~1\~п.\~1\~розділу 4\~Правил любительського\~та спортивного\~рибальства,\~за що\~передбачена відповідальність\~згідно із ч. 4 ст. 85 КУпАП. При цьому, [PERSON] спільно із [PERSON] завдали шкоди навколишньому природному середовищу, а саме рибному господарству у сумі 368118 грн, що підтверджується розрахунком розміру шкоди, завданої рибному господарству внаслідок порушень правил рибальства та охорони водних біоресурсів від 29 серпня 2023 року №24. Постановою Новоушицького районного суду Хмельницької області від 23 жовтня 2023 року у справі №680/575/23 [PERSON] за результатами розгляду протоколу про адміністративне правопорушення від 02 серпня 2023 року №010103 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі двадцяти неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 340 гривень з конфіскацією знарядь і засобів вчинення правопорушення та незаконно добутих водних живих ресурсів. Вказана постанова набрала законної сили 11 грудня 2023 року. Також, постановою Новоушицького районного суду Хмельницької області від 23 жовтня 2023 року у справі №680/576/23 [PERSON] за результатами розгляду протоколу про адміністративне правопорушення від 02 серпня 2023 року №010104 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі двадцяти неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 340 гривень. Вказана постанова набрала законної сили 13 грудня 2023 року. В той же час, питання про стягнення з порушників вищевказаних збитків дотепер не вирішено. Так, [PERSON] спільно із [PERSON] здійснювали лов риби забороненим знаряддям лову - сіткою в кількості 3 штуки, загальна сума заподіяної шкоди склала 368118 гривень. Є наявність протиправної поведінки, вини відповідачів, факту заподіяння шкоди тваринному світу та причинно-наслідкового зв`язку між завданою шкодою та їх діями. Ухвалою судді від 04 квітня 2024 року відкрито провадження у справі за даним позовом та призначено справу до розгляду за правилами загального позовного провадження, надано відповідачам строк для подання відзиву на позов та призначено підготовче засідання. Ухвалою суду від 01 серпня 2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. 29 квітня 2024 року відповідачі [PERSON] та [PERSON] подали до суду відзиви на позовну заяву, в яких вказали, що позовні вимоги не підлягають до задоволення. Вважають, що достовірним та допустимим доказом розміру шкоди має бути відповідний документ складений особою, яка має спеціальні знання у галузі іхтіології. Головний спеціаліст відділу іхтіології, регулювання рибальства та меліорації [PERSON] , яка встановлювала видовий та кількісний склад вилучених незаконно здобутих водних біоресурсів, 02 серпня 2023 року на територію Кам`янець-Подільського району не командирувалася. За таких обставин вона не мала можливості здійснювати огляд та визначення видового та кількісного складу риби. Головний державний інспектор відділу охорони водних біоресурсів Управління державного агенства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області Дюбакін Д.В., який склав протоколи про адміністративне правопорушення, відповідно до посадової інструкції не наділений правом здійснювати визначення належності риби до певного виду. За таких обставин поданий розрахунок № 24 від 29 серпня 2023 року щодо розміру шкоди завданої рибному господарству внаслідок порушень правил рибальства та охорони водних ресурсів не відповідає критеріям визначеним у статтях 78 та 79 ЦПК України, а тому не може бути доказом у даній справі. Тому, просили суд у задоволенні позову відмовити. Стягнути із позивачів солідарно на користь [PERSON] та [PERSON] судові витрати кожному по 10000 гривень. 06 травня 2024 року прокурор подав до суду відповідь на відзиви відповідачів, в яких послався на п.п.8 п.2 Розділу III, п.1 Розділу IV Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.09.2022 №700, ч. 2 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», п. 17 Порядку здійснення любительського і спортивного рибальства, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 18.07.1998 №1126, 1, 7 Положення про Державне агентство розвитку меліорації та рибного господарства України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.09.2015 №895, п. 1, 3, п.п. 5.3, 5.8 п. 5 Положення про Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Хмельницькій області, затвердженого наказом Держрибагентства від 15.07.2016 №229, ст. 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних ресурсів». З огляду на вказані норми законодавства, вважає, що державні інспектори як спеціалісти в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів володіють достатніми знаннями для визначення видового та кількісного складу риби та уповноважені державою на виявлення та фіксацію порушень у галузі охорони і використання водних біоресурсів. 10 травня 2024 року відповідачі подали до суду заперечення, в яких вказали, що доводи прокурора, що викладені у відповіді на відзив не ґрунтуються на нормах чинного законодавства та не підтверджуються належними та допустимими доказами, а є виключно припущеннями останнього. Прокурор у судовому засіданні позов підтримав. Відповідачі та їх представник у судовому засіданні проти позову заперечили. Позивач Новоушицька селищна рада Хмельницької області подала до суду клопотання про розгляд справи за відсутності її представника та подала письмові пояснення у яких позов підтримала. Позивач Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області (Хмельницький рибоохоронний патруль) направило до суду заяву про розгляд справи за відсутності його представника, позов підтримує. Суд, заслухавши прокурора, відповідачів та їх представника, з`ясувавши обставини, на які учасники справи посилаються, як на підставу своїх вимог і заперечень, безпосередньо дослідивши та оцінивши докази у справі, якими вони обґрунтовуються, встановив наступні фактичні обставини та зміст спірних правовідносин. Так, 02 серпня 2023 року близько 04 години 30 хвилин на річці Калюс поблизу с.Куражин, Новоушицької ТГ Кам`янець-Подільського району, Хмельницької області [PERSON] спільно з [PERSON] займались незаконним виловом водних біоресурсів (риби) з гумового човна за допомогою сіток в кількості 3 штуки, при цьому було виловлено риби в кількості: плітка 123 штуки, вагою 30 кг, рибець звичайний 23 штуки, вагою 7 кг, окунь 34 штуки, вагою 6 кг, щука 1 штука, вагою 3 кг, лящ 2 штуки, вагою 1 кг, судак звичайний 7 штук, вагою 3 кг, загальною вагою 50 кг. Постановою суду [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі двадцяти неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 340 гривень з конфіскацією знарядь і засобів вчинення правопорушення та незаконно добутих водних живих ресурсів. Постанова набрала законної сили 11 грудня 2023 року (Том 1 а.с. 28, 32, 33). Постановою суду [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі двадцяти неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 340 гривень. Постанова набрала законної сили 13 грудня 2023 року (Том 1 а.с. 24, 35, 36). Розмір шкоди, завданої рибному господарству, незаконним виловом риби [PERSON] та [PERSON] склала 368118 гривень (Том 1 а.с. 26, 29). Кам`янець-Подільською окружною прокуратурою листами від 15 січня 2024 №52/1-455 вих-24, від 15 січня 2024 року №52/1-450 вих-24, від 15 січня 2024 року №52/1-451 вих-24, від 05 березня 2024 року №52/1-2140 вих-24, від 18 березня 2024 року №52/1-2478 вих-24, від 18 березня 2024 року №52/1-2477 вих-24 проінформовано Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області (Хмельницький рибоохоронний патруль) та Новоушицьку селищну раду про наявні порушення та витребувано інформацію щодо самостійного вжиття вказаними органами заходів, у тому числі судового захисту щодо стягнення на користь держави шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконного вилову риби [PERSON] та [PERSON] у сумі 368 118 грн (Том 1 а.с.38, 40, 62, 63, 89, 90, 92-94, 95-97). Шкода, завдана навколишньому природному середовищу, [PERSON] та [PERSON] в сумі 368118 грн. в добровільному порядку не відшкодована, що підтверджується листом Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Хмельницькій області №1-16-9/67-24 від 16 січня 2024 року, листами Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області (Хмельницький рибоохоронний патруль) №1/16-9/229-24 від 22 лютого 2024 року, №1/16-9/230-24 від 22 лютого 2024 року, №1/16-9/325-24 від 18 березня 2024 року, листами Новоушицької селищної ради №06/150/2024 від 17 січня 2024 року, №06/149/2024 від 17 січня 2024 року, №06-761/2024 від 22 березня 2024 року. Окрім того, повідомили окружну прокуратуру про те, що заходи судового захисту інтересів держави для стягнення із [PERSON] та [PERSON] шкоди, завданої незаконним виловом риби у сумі 368118 грн. не вживаються та вживатись не будуть у зв`язку із відсутністю коштів для сплати судового збору (Том 1 а.с.37, 39, 41-61, 64-66, 67-69, 70-82, 83-88, 91). Згідно із повідомленням Хмельницького рибоохоронного патруля від 19 квітня 2024 року у відрядження до Кам`янець-Подільського району 20 серпня 2023 року головний спеціаліст відділу іхтіології, регулювання рибальства та меліорації [PERSON] не направлялась (Том 1 а.с.129, 142). До матеріалів справи надана копія посадової інструкції головного державного інспектора відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» (Том 1 а.с.130, 131, 140, 141). Відповідно до повідомлення Хмельницького рибоохоронного патруля від 01 травня 2024 року повноваження державних інспекторів відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» Управління регламентується статтею 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», яка передбачає, що посадові особи органів рибоохорони мають право визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками, з чого можна зробити висновок, що державні інспектори наділені достатньою кваліфікацією, необхідною для здійснення огляду водних біоресурсів та визначення видового та кількісного складу риби. Аналогічні повноваження також зазначені у п. 8.11 Положення про Управління з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області, затверджене Наказом Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм від 15 лютого 2024 року № 77. Окрім того, інспекторський склад регулярно здійснює підвищення кваліфікації шляхом проходження сертифікованого навчання у спеціалізованих вищих навчальних закладах (для прикладу - Національному університеті біоресурсів і природокористування України), яке включає в себе курс з іхтіології та аквакультури, після проходження якого отримують свідоцтва про підвищення кваліфікації (Том 1 а.с.163, 180). Згідно із повідомленням Інституту рибного господарства від 18 жовтня 2024 року безпомилкова видова ідентифікація окремих представників іхтіофауни за двомірним зображенням, в тому числі фотографією, в одній проекції є можливою. Для деяких видів необхідна наявність на фотографії чіткої простежуваності ідентифікаційних ознак (кількість лусок в бічній лінії, кількість променів в плавцях, співвідношення різних частин тіла, розташування ротового отвору тощо); є види, безпомилкова ідентифікація яких за фотографією, особлива невисокої якості, неможлива. Тому для більш конкретної відповіді необхідно вказати назви видів риб та надати можливість ознайомитися з фотографіями (Том 2 а.с. 45). Відповідно до повідомлення Інституту зоології ім. І.І. Шмальгаузена від 14 жовтня 2024 року визначення особини до певного виду риб за фотокарткою в одній бічній проекції можливе без допущення помилки, але лише у випадку, коли для ідентифікації можна обмежитися екстер`єрними ознаками й ці ознаки добре видно на наданій фотографії. Таке визначення має здійснюватися спеціалістом-іхтіологом з використанням; наукових визначників та подальшим зазначенням, які саме ознаки були використані для ідентифікації конкретного виду (Том 2 а.с. 46). Згідно із повідомленням Інституту гідробіології від 21 жовтня 2024 року на запит від 11 жовтня 2024 року стосовно можливості визначення належності риби до певного виду за фотокартками в одній бічній проекції однозначної відповіді дати не можна (Том 2 а.с. 47). Свідок [PERSON] у судовому засіданні надала показання про те, що вона працює головним спеціалістом відділу іхтіології, регулювання рибальства та меліорації. Вона провела розрахунок шкоди завданої рибному господарству на підставі протоколів про адміністративні правопорушення відносно [PERSON] та [PERSON] складених головним державним інспектором Дюбакіним Д.В. та фотоматеріалів. По кольорових фото можна було встановити видовий та кількісний склад виловленої риби. Свідок [PERSON] у судовому засіданні надав показання про те, що він працює на посаді головного державного інспектора. Адміністративний матеріал відносно [PERSON] та [PERSON] був складений правильно. Його повноваження передбачені, зокрема, статтею 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», яка передбачає, що посадові особи органів рибоохорони мають право визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками. Постійно проходить навчання та підвищення кваліфікації з іхтіології. Під час оформлення матеріалів відносно [PERSON] та [PERSON] здійснювалась фотофіксація. Фото з виловленими біоресурсами передавались [PERSON] . Згідно з приписами ст. 66 Конституції України, кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Відповідно до приписів ст. 10 Закону України «Про тваринний світ» громадяни відповідно до закону зобов`язані охороняти тваринний світ, сприяти відтворенню відновлювальних об`єктів тваринного світу, використовувати об`єкти тваринного світу відповідно до закону, відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Порядок здійснення державного контролю за охороною, використанням і відтворенням тваринного світу визначається Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища», Законом України «Про тваринний світ», Законом України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», Законом України «Про мисливське господарство та полювання», іншими законодавчими актами. Статтею 27 Закону України «Про тваринний світ» та статтею 26 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» встановлено, що у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. Згідно із розділом IV Правил любительського і спортивного рибальства», затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України №700 від 19 вересня 2022 року забороняється добування(вилов)такими знаряддями: 1) сітками та пастками усіх типів та конструкцій, а також іншими сітковими знаряддями добування (вилову), за винятком раколовок конструкції «хапка», підсак та ручних драг, встановлених цими Правилами розмірів. Відповідно до статті 63 Закону України «Про тваринний світ» порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні в порушенні правил використання об`єктів тваринного світу. Частинами першою, четвертою, п`ятою статті 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено, що порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі (частина перша статті 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»). Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю. Відповідно до ст. 16, 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» органи місцевого самоврядування є юридичними особами і від імені та в інтересах територіальних громад, відповідно до закону здійснюють правомочності щодо володіння, користування та розпорядження об`єктами права комунальної власності, в тому числі виконують усі майнові операції. Отже, органи місцевого самоврядування в межах своєї території є самостійними суб`єктами права власності на природні ресурси (в тому числі водні біоресурси). Відповідно до ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища зараховуються у місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища. Відповідно до абзацу 11 частини 1 статті 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» посадові особи органів рибоохорони мають повноваження визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками. Водночас, загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду закріплені в ст. 1166 ЦК України. Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно із ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Відповідно до положень статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. На підставі досліджених доказів суд дійшов до висновку, що між діями відповідачів та завданою шкодою є причинно-наслідковий зв`язок. Посилання представника відповідачів, суд вважає неспроможними, так як вони спростовуються дослідженими доказами, показаннями свідків та нормами чинного законодавства. Таким чином, судом встановлено, що відповідачі порушили вимоги законодавства про охорону навколишнього природного середовища, тобто вина відповідачів є доведеною. У результаті незаконного вилову риби відповідачі заподіяла збитки рибному господарству. Внаслідок порушення відповідачами правил рибальства, а саме здійснення вилову риби забороненими знаряддями, останніми заподіяно майнову шкоду рибному господарству у розмірі 368118 грн, яка підлягає стягненню з відповідачів відповідно ст. 1166 ЦК України на користь держави. Так, звернення прокурора з вказаним позовом є законним, оскільки ст. 131-1 Конституції України, ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» наділено прокурора правом на звернення до суду за захистом інтересів держави у випадку коли захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження. З метою досудового врегулювання питання щодо сплати матеріальної шкоди завданої рибному господарству, позивачі зверталися до відповідачів із листами-претензіями про добровільну сплату заподіяної ними шкоди, однак шкода залишилась не відшкодована. Тому, оскільки Хмельницький рибоохоронний патруль самостійно не реалізувала процесуальне право на подання позову про відшкодування шкоди, завданої навколишньому природному середовищу то наявні підстави для представництва прокурором інтересів держави в суді, що узгоджується з правовим висновком Великої Палати Верховного Суду, викладеним у постанові від 26 травня 2020 року по справі №912/2385/18. Звернення прокурора з вказаним позовом до суду беззаперечно переслідує «суспільний», «публічний» інтерес, оскільки реагування прокурора у даному випадку спрямоване на задоволення суспільної потреби у відновленні законності при вирішенні суспільно значимого питання законності використання іноземним громадянином земельної ділянки сільськогосподарського призначення, яке відбувається з порушенням вимог чинного законодавства. У зв`язку із вищезазначеним, в даному випадку представництво інтересів держави в суді здійснюється прокурором, який виконує субсидіарну роль, щоб ці інтереси не залишились незахищеними. За таких обставин, враховуючи викладені вище положення законодавства та встановлені судом фактичні обставини справи, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, повно, всебічно та безпосередньо оцінивши наявні у справі докази, з`ясувавши усі обставини справи, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог. Відповідно до ч.ч.1, 13 ст.141 ЦПК України підлягають стягненню понесені судові витрати за подачу позову в сумі 5521,77 грн, тобто з кожного відповідача по 2760,89 грн на користь Хмельницької обласної прокуратури. На підставі викладеного,

Outcome: approved