Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-10 00:00:00

Позиція позивача та відповідача, процесуальні дії, вчинені по справі. Представник позивача адвокат Пасюта А.А., діючи в інтересах своєї довірительки, звернувся до Хорольського районного суду Полтавської області з позовом про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. На обґрунтування позову зазначає, що [INFO] померла баба позивача [PERSON] , [INFO] . На час смерті [INFO] останнім місцем проживання [PERSON] було [ADDRESS] (Хорольський будинок - інтернат для громадян похилого віку та осіб з інвалідністю). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на належне їй майно, зокрема на земельну ділянку площею 2,8302 га, кадастровий номер № 5324887000:00:018:0014, що розташована на території Хорольської міської ради Лубенського району Полтавської області (колишньої Шишацької сільської ради Хорольського району Полтавської області), яка належала померлій відповідно до державного акту серії ПЛ № 194608. Після звернення позивачки до нотаріуса щодо оформлення свідоцтва про спадщину майна померлої [PERSON] , їй було письмово повідомлено, що нею пропущений шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті [INFO] [PERSON] , у зв`язку з чим необхідно звернутися до суду із заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Одночасно нотаріусом повідомлено, що 05.12.2023 на підставі заяви про прийняття спадщини, поданої [PERSON] , була заведена спадкова справа за 72/2023 до майна померлої [INFO] [PERSON] , інших заяв не надходило. Про те, що особа на ім`я [PERSON] подала заяву про прийняття спадщини померлої [PERSON] , позивачка дізналася лише тоді, коли сама звернулася до нотаріуса для оформлення спадщини, раніше ніколи не знала його і категорично стверджує, що померла баба [PERSON] та позивач не мали і не мають такого родича. Позивач ніколи не спілкувався і на даний час не спілкується з цією особою та вважає, що він, діючи з метою протиправного заволодіння майном померлої [PERSON] , умисно надав неправдиві відомості про його родинні відносини з останньою. Позивачкою встановлено, що [PERSON] звернувся до Хорольського районного суду Полтавської області із заявою про встановлення факту родинних відносин та надання додаткового строку для прийняття спадщини (справа 548/2240/23; провадження 2/548/567/23), де вказав що є двоюрідним онуком [PERSON] по лінії батька, [PERSON] , тобто спадкоємцем п`ятої черги, у термін, встановлений законом, не звернувся до нотаріальної контори для прийняття спадщини так як юридично необізнаний і не знав, що може спадкувати після смерті двоюрідної баби по лінії батька, і тільки зараз із засобів масової інформації дізнався про таку можливість. Рішенням Хорольського районного суду Полтавської області від 19.10.2023 позовні вимоги [PERSON] задоволені. \~ Позивачка [PERSON] у встановлений законом шестимісячний строк не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини з поважних причин, так як не має відповідної юридичної освіти та достатніх знань в області спадкового права України і досить тривалий час вважала, що її мати [PERSON] фактично прийняла спадщину баби [PERSON] , крім того, позивачка постійно проживає на значній відстані від місця відкриття спадщини та знаходження спадкового майна, не мала можливості своєчасно звернутися до нотаріуса також через сукупність поважних та непереборних причин, а саме через карантинні обмеження, встановлені поширенням коронавірусу COVID-19, та початок повномасштабної військової агресії російської федерації проти України, помилково вважала, що може оформити спадкові права після закінчення дії вказаних обмежень. Їй не було відомо про те, яке саме майно залишилося після смерті [PERSON] та про те, що необхідно звернутися до нотаріуса для прийняття спадщини. Також, копію свідоцтва про смерть [PERSON] позивачка отримала лише 10.10.2024. У зв`язку із тим, що позивачка не знає [PERSON] , вона не може отримати від нього письмову згоду на подання письмової заяви про прийняття спадщини. Разом з цим, позивачка підтверджує, що нею нотаріусу заява про відмову у прийнятті спадщини не подавалася. Отже,\~ враховуючи\~вищевикладене,\~позивачка звернулася\~до суду\~з позовною\~заявою про визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини. На день подання позову свідоцтво на право на спадщину не видавалося. Разом з тим, у вищевказаних документах, що підтверджують родинні відносини позивача та спадкодавця [PERSON] містяться неточності щодо написання імені матері позивача '' [PERSON] '' або '' [PERSON] '' та дівочого прізвища позивача і її батьків '' [PERSON] '' та '' [PERSON] '', у зв`язку з чим позивач прохає встановити факт родинних відносин з [PERSON] , оскільки за відсутності підтвердження цього факту в судовому порядку позивачу буде відмовлено в оформленні спадщини через недоведення родинних відносин з останньою. Вищезгадані неточності в написанні імен та прізвищ під час оформлення документів виникли внаслідок допущення орфографічних помилок та зміни правил українського правопису. Ухвалою судді від 22.10.2024 відкрито провадження у справі, призначено її до розгляду в порядку загального позовного провадження, задоволено клопотання про витребування доказів та витребувано у приватного нотаріуса Лубенського районного нотаріального округу Горбаня В.В. копію спадкової справи № 72/2023, заведеної до майна померлої [INFO] [PERSON] ; у Хорольському будинку - інтернаті для громадян похилого віку та осіб з інвалідністю інформацію із особової справи підопічної [PERSON] . У строк, встановлений судом, відповідач [PERSON] надіслав до суду відзив на позов, у якому вказав, що при вирішенні позову покладається на розсуд суду; третя особа приватний нотаріус Горбань В.В. пояснень по суті позову та інших заяв до суду не надав. На виконання ухвали судді від 22.10.2024 до суду 28.10.2024 надійшла витребувана інформація. Ухвалою суду від 15.11.2024 закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті на 11.12.2024. У судове засідання сторони не з`явилися, у матеріалах справи маються заяви про розгляд справи без участі позивачки, її представника та відповідача. Третя особа [PERSON] заяв та клопотань щодо причин своєї неявки суду не надав. Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Розглянувши матеріали справи, дослідивши докази по справі, суд вважає, що за результатами судового провадження має бути ухвалене рішення, яким вимоги позивачки підлягають задоволенню з таких підстав. Фактичні обставини, встановлені судом. [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого (повторно) 10.10.2024 Хорольським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Лубенському районі Полтавської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції. На час смерті [INFO] останнім місцем проживання [PERSON] було: [ADDRESS] , що підтверджується довідкою Хорольського будинку - інтернату для громадян похилого віку та осіб з інвалідністю № 01-625 від 10.10.2024. Позивачка, [PERSON] є онукою [PERSON] , що підтверджується наступними доказами: - копією паспорта позивачки [PERSON] , серії [NUMBER] , виданого 24.12.1998 В. Багачанським РВ УМВС України в Полтавській області, згідно з яким [PERSON] народилася [INFO] у с. Шишаки Хорольського району Полтавської області; -копією витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 00047381847 від 09.10.2024, згідно з яким 14.11.1995 відділом державної реєстрації актів цивільного стану Великобагачанського районного управління юстиції Полтавської області зареєстровано актовий запис про шлюб між [PERSON] та [PERSON] (після реєстрації шлюбу прізвище дружини змінено на [PERSON] ); -копією свідоцтва про народження [PERSON] (яка народилася [INFO] у селі Шишаки Хорольського району Полтавської області) серії [NUMBER] , виданого 07.03.1972 Шишацькою сільською радою Полтавської області. Відповідно до копії свідоцтва про народження батьком позивача є [PERSON] та [PERSON] ; -копією паспорта матері позивача [PERSON] серії [NUMBER] , виданого 14.01.1997 В. Багачанським РВ УМВС України в Полтавській області, згідно з яким [PERSON] народилася [INFO] у с. Шишаки Хорольського району Полтавської області. Також на десятій сторінці паспорта [PERSON] у розділі ''Сімейний стан'' наявна відмітка (штамп) про те, що 13.03.1968 Шишацьким ЗАГС зареєстровано шлюб із [PERSON] ; -копією витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу із зазначенням відомостей про другого з подружжя № 00047400464 від 10.10.2024, згідно з яким 13.03.1968 виконавчим комітетом Шишацької сільської ради Хорольського району Полтавської області зареєстровано шлюб між [PERSON] та [PERSON] . Після реєстрації шлюбу прізвище дружини змінено на [PERSON] ; -копією посвідки про народження [PERSON] серії [NUMBER] , на якому міститься штамп про те, що виконкомом Шишаківської сільської ради Хорольського району Полтавської області 13 березня 1968 року народження зареєстровано одруження з [PERSON] , 1949 року народження; -копією витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до ст. 126, 133, 135 Сімейного кодексу України № 00047401286 від 10 жовтня 2024 року, згідно з яким 17.11.1949 виконавчим комітетом Шишацької сільської ради Хорольського району Полтавської області зареєстровано запис про народження [PERSON] , [INFO] . Матір`ю дитини є [PERSON] , а батько - [PERSON] (батько записаний зі слів матері); -копією паспорта [PERSON] серії [NUMBER] , виданого 30 липня 1997 року Хорольським РВ УМВС України в Полтавській області, згідно з яким [PERSON] народилася [INFO] у с. Шишаки Хорольського району Полтавської області. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на належне їй майно, зокрема, на земельну ділянку площею 2,8302 га, кадастровий номер № 5324887000:00:018:0014, що розташована на території Хорольської міської ради Лубенського району Полтавської області (колишньої Шишацької сільської ради Хорольського району Полтавської області), яка належала померлій відповідно до державного акту серії ПЛ № 194608. Факт належності спадкодавцю вищевказаного майна, підтверджується: - листом відділу № 3 управління забезпечення реалізації державної політики у сфері земельних відносин Головного управління Держгеокадастру у Полтавській області, у якому вказано, згідно з реєстром других примірників державних актів на право приватної власності на землю, книг записів реєстрації державних актів на право власності на землю та право постійного користування, договорів оренди землі станом на 01.01.2013, [PERSON] має державний акт на право власності на земельну ділянку, загальною площею 2,83 га, кадастровий номер: 5324887000:00:018:0014, для ведення особистого селянського господарства по Шишаківській сільській раді Колишнього Хорольського району Полтавської області; - інформацією № 398748464 від 10.10.2024 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчудження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, згідно якого за [PERSON] зареєстровано право власності на нерухоме майно, а саме земельну ділянку з кадастровим номером № 5324887000:00:018:0014, площею 2,8302 га, для ведення особистого селянського господарства, яка розташована на території Шишацької сільської ради Хорольського району Полтавської області; - інформацією Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку від 10.10.2024, згідно якого власником земельної ділянки з кадастровим номером № 5324887000:00:018:0014 значиться [PERSON] . Після звернення позивачки до нотаріуса щодо оформлення свідоцтва про спадщину майна померлої [PERSON] , листом № 116/01-16 від 10.10.2024 позивачу було повідомлено, що нею пропущений шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті [INFO] [PERSON] , встановлений ст. 1270 Цивільного кодексу України, який починається з дня відкриття спадщини, у зв`язку з чим позивачу необхідно звернутися до суду із заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Одночасно нотаріусом повідомлено, що 05.12.2023 на підставі заяви про прийняття спадщини, поданої [PERSON] була заведена спадкова справа за 72/2023 до майна померлої [INFO] [PERSON] , інших заяв не надходило. Відповідно до даних сайту судової влади та Єдиного державного реєстру судових рішень встановлено, що [PERSON] звернувся до Хорольського районного суду Полтавської області із позовною заявою про встановлення факту родинних відносин та надання додаткового строку для прийняття спадщини (справа 548/2240/23; провадження 2/548/567/23). Рішенням Хорольського районного суду Полтавської області від 19.10.2023 позовні вимоги [PERSON] задоволені. Із вказаного рішення вбачається, що [PERSON] вказував у суді, що є двоюрідним онуком [PERSON] по лінії батька, [PERSON] , тобто спадкоємцем п`ятої черги. Батько позивача, [PERSON] , є сином [PERSON] , яка є сестрою по лінії матері [PERSON] , але документів, які б підтверджували цей факт, немає, бо вони втрачені, а поновити їх немає можливості. Копій свідоцтв про народження вищевказаних осіб, виписок з по господарських книг, архівних даних, витягів з Державного реєстру актів цивільного стану громадян позивачем не надано. Крім того, [PERSON] вказав, що у термін, встановлений законом, не звернувся до нотаріальної контори для прийняття спадщини, так як юридично необізнаний і не знав, що може спадкувати після смерті двоюрідної баби по лінії батька, і тільки зараз із засобів масової інформації дізнався про таку можливість. \~Позивачка [PERSON] у встановлений законом шестимісячний строк не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки, як зазначено у позовній заяві, не має відповідної юридичної освіти та достатніх знань в області спадкового права України і досить тривалий час вважала, що її мати [PERSON] фактично прийняла спадщину бабусі [PERSON] , вона постійно проживає на значній відстані від місця відкриття спадщини та знаходження спадкового майна. Також, позивачка вказує, що не мала можливості своєчасно звернутися до нотаріуса через сукупність поважних та непереборних причин, а саме через карантинні обмеження, встановлені поширенням коронавірусу COVID-19, та початок повномасштабної військової агресії російської федерації проти України, так як дізналася через засоби масової інформації про постанову КМУ № 164 від 28.02.2022 і помилкового вважала, що може оформити спадщину лише після закінчення воєнного стану. Позивачка зазначила, що не має власного транспортного засобу, проживає одна, має незадовільний матеріальний стану, у зв`язку з чим не могла пересуватися на значні відстані від свого місця проживання, ураховуючи що в цьому регіоні постійно оголошуються сигнали повітряної тривоги. Крім того, вона не знала, яке саме майно залишилося після смерті [PERSON] , ні мати позивачки, з якого вона тривалий час не спілкується, ні хтось інший не повідомляв її про наявність спадкового нерухомого майно, що належало [PERSON] та про те, що останній необхідно звернутися до нотаріуса для прийняття спадщини. Копію свідоцтва про смерть [PERSON] позивачка отримала лише 10.10.2024, що підтверджується його копією серії [NUMBER] . У зв`язку із тим, що позивачка не знає [PERSON] , з ним ніколи не спілкувалася і не спілкується, вона не може у порядку ч. 2 ст. 1272 Цивільного кодексу України отримати від вищевказаної особи письмову згоду на подачу письмової заяви про прийняття спадщини. Разом з цим, позивачка підтверджує, що вона не подавала нотаріусу заяву про відмову у прийнятті спадщини. У зв`язку\~із вищевикладеним\~позичка звернулася\~до суду\~з позовною\~заявою про визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини. На час подання позову на належну померлій [PERSON] земельну ділянку з кадастровим номером: 5324887000:00:018:0014, площею 2,8302 га спадкових прав ніким не оформлено, що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 10.10.2024. Отже, на час звернення з позовом до суду свідоцтво про право на цю спадщину не видавалося. У вищевказаних документах, що підтверджують родинні відносини позивачки та спадкодавця [PERSON] містяться неточності щодо написання імені матері позивача '' [PERSON] '' або '' [PERSON] '' та дівочого прізвища позивачки і її батьків '' [PERSON] '' та '' [PERSON] '', у зв`язку з чим позивачка звернулася до суду для встановлення факту родинних відноси з [PERSON] , що необхідно їй для оформлення спадщини після смерті останньої. Вищезгадані неточності в написанні імен та прізвищ під час оформлення документів виникли внаслідок допущення орфографічних помилок та зміни правил українського правопису. Факт родинних відносин між позивачкою та [PERSON] , а саме те, що позивачка є рідною онукою [PERSON] , підтверджується: - копією витягу з погосподарської книги основних виробничих показників господарств колгоспників, робітників та службовців виконавчого комітету Шишаківської сільської Ради депутатів трудящих Хорольського району Полтавської області Української РСР (начато січня 1950 року, закінчено грудня 1952 року), згідно з яким у господарстві [PERSON] , члена колгоспу ''14 річчя Жовтня'', проживали [PERSON] ( [INFO] ), [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] (донька, [INFO] ), [PERSON] (онука, [INFO] ); - копією витягу з погосподарської книги основних виробничих показників господарств колгоспників на 1953, 1954, 1955 роки (виконавчий комітет Шишаківської сільської Ради депутатів трудящих Хорольського району Полтавської області), згідно з яким у господарстві [PERSON] , проживали [PERSON] ( [INFO] ), [PERSON] , [PERSON] (донька, [INFO] ), [PERSON] (внука, [INFO] ); - копією витягу з погосподарської книги Шишаківської сільської ради на 1955, 1956, 1957 роки, згідно з яким у господарстві [PERSON] (особовий рахунок № [NUMBER] ) проживали [PERSON] ( [INFO] ), [PERSON] , [PERSON] (дочка, [INFO] ), [PERSON] (внука, [INFO] ), [PERSON] . У цій погосподарській книзі мати позивача вже вказана як [PERSON] ; - копією витягу з погосподарської книги № 2 Шишаківської сільської Ради на 1967, 1968, 1969 р.р., згідно з яким у господарстві [PERSON] проживали: [PERSON] ( [INFO] ), [PERSON] (дочка, [INFO] ), [PERSON] (внука, [INFO] ), яка вибула у липні 1968 року народження; - копією довідки № 09-08-01/734 від 11.10.2024, виданої виконавчим комітетом Хорольської міської ради Лубенського району Полтавської області в тім, що [PERSON] , [INFO] , була зареєстрована по 30 жовтня 2006 року за адресою: с. Шишаки Хорольського району Полтавської області. [PERSON] , [INFO] , була зареєстрована з [PERSON] за вищевказаною адресою по липень 1968 року; - копією виписки з погосподарської книги за 1996-2000, виданої 15.10.2015 виконавчим комітетом Великобагачанської селищної ради вихідний № 111, за особовим рахунком [NUMBER] в житловому будинку за адресою село Кротівщина Миргородського (колишнього Великобагачанського) району були зареєстровані та проживали: [PERSON] , [INFO] , голова сім`ї, [PERSON] , [INFO] , дружина, [PERSON] , [INFO] , дочка, яка вибула 05.05.1996, [PERSON] , [INFO] , дочка; - копією виписки з погосподарської книги за 2001-2005, виданої 15.10.2015 виконавчим комітетом Великобагачанської селищної ради вихідний № 112, за особовим рахунком [NUMBER] в житловому будинку за адресою [ADDRESS] були зареєстровані та проживали: [PERSON] , [INFO] , голова сім`ї, який помер [INFO] , [PERSON] , [INFO] , дружина, [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , теща, яка прибула 11.09.2001 року з с. Шишаки Хорольського району та вибула [INFO] в с. Шишаки Хорольського району. Відповідно до відповіді, наданої Хорольським будинком-інтернатом для громадян похилого віку та осіб із інвалідністю від 24.10.2024 за вих. № 01-659, підопічна [PERSON] , [INFO] (померла [INFO] ) прибула до будинку-інтернату 30.10.2006, куди її привезли представники Шишацької сільської ради; відповідно до довідки виконавчого комітету Шишацької сільської ради № 02-24668 від 20.09.2006 громадянка [PERSON] має дочку [PERSON] , [INFO] , яка проживає в с. Кротівщина В. Багачанського району Полтавської області; за період перебування у будинку-інтернаті [PERSON] з 22.01.2008 по 13.02.2008 була на канікулах у онуки [PERSON] (наказ по будинку-інтернату № 6-13 від 21.01.2008) та один раз приїжджала провідати дочка [PERSON] , яка перебувала в нетверезому стані; поховання померлої [PERSON] здійснював будинок-інтернат; копія свідоцтва про смерть 31.08.2023 була видана за заявою [PERSON] , паспорт [NUMBER] , виданий Хорольським РВ УМВС 28.03.1997, який проживає за адресою с. Ковтуни Лубенського району. Відповідно до копії спадкової справи № 548/2297/24 до майна померлої [INFO] [PERSON] , наданої приватним нотаріусом Горбанем В.В., [PERSON] , [INFO] , зареєстрованим за адресою с. Ковтуни Лубенського району Полтавської області 05.12.2023 подано заяву про прийняття спадщини [PERSON] ; остання відповідно до довідки Хорольського будинку-інтернату для осіб похилого віку та інвалідів від 30.08.2023 за вих. № 01-536 перебувала на правах підопічної на повному державного забезпеченні у цьому закладі та була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] з 30.10.2006 по день смерті [INFO] . Свідоцтва про право на спадщину померлої [PERSON] не видавалися. Норми права, застосовані судом. Відповідно до ст.\~4\~ЦПК\~України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Одним із принципів цивільного судочинства є диспозитивність, який полягає у тому, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявленою нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (ст. 13 ЦПК України). Статтею 12\~ЦПК\~України передбачено, що учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом та кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Згідно положень статті 1-ї Першого протоколу до Європейської конвенції про захист прав та основоположних свобод людини кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном, ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Європейський Суд з прав людини у рішенні у справі ''Ятрідіс проти Греції'' зазначив, що володіння майном повинно бути законним. Відповідно до ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Статтею 1221 ЦК України визначено, що місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Відповідно до ст. 1222 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Статтею 1223 ЦК України визначено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у\~статтях 1261-1265\~цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених\~статтею 1259\~цього Кодексу. Статтею 1268 ЦК України визначено, що спадкоємець за\~заповітом чи\~за законом\~має право\~прийняти спадщину\~або не\~прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого\~статтею 1270\~цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків, встановлених\~частинами другою - четвертою\~статті 1273 цього Кодексу (відмови від прийняття спадщини). Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. У відповідності до положень ст. ст. 1269, 1270 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину за законом чи за заповітом, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори по місцю відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини до 6 місяців з дня смерті спадкодавця. Якщо заява про прийняття спадщини спадкоємцем не була подана вчасно, то за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ч. 3 ст.1272 ЦК України). Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму ВСУ № 7 від 30.05.2008 ''Про судову практику у справах про спадкування'' особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Статтею 293 ЦК України визначено, що окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Суд розглядає в порядку окремого провадження, крім іншого, справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, у тому числі, родинних відносин між фізичними особами. Пунктом 2 постанови Пленуму Верховного Суду\~України від\~30.05.2008\~року №\~7\~''Про\~судову практику\~у справах\~про спадкування'' визначено,\~що справи\~про спадкування\~розглядаються судами\~ за\~правилами позовного\~провадження,\~якщо особа\~звертається до\~суду з\~вимогою про\~встановлення фактів,\~що мають\~юридичне значення,\~які можуть\~вплинути на\~ спадкові\~права й\~обов`язки\~інших осіб\~та (або)\~за наявності\~інших спадкоємців\~і спору\~між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних \~фактів,\~ особа\~ може\~ звернутися\~ в\~ суд\~ із\~ заявою\~про встановлення\~ \~цих \~ фактів,\~ яка,\~ у\~ разі\~ відсутності\~ спору,\~розглядається за\~правилами окремого\~провадження.\~Зокрема,\~у такому\~порядку суди\~повинні розглядати\~заяви про\~встановлення родинних\~відносин із\~спадкодавцем,\~проживання з\~ним однією\~сім`єю,\~постійного проживання\~разом із\~спадкодавцем на\~час відкриття\~спадщини,\~прийняття спадщини,\~яка відкрилася\~до 1\~січня 2004\~року тощо. Якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження з`ясується, що має місце спір про право залишає заяву без розгляду та роз`яснює заявникові, що він має право звернутися до суду з позовом на загальних підставах. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 квітня 2019 року у справі\~№ 320/948/18\~зроблено висновок, що у порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, за наявності певних умов. А саме, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Чинне цивільне процесуальне законодавство відносить до юрисдикції суду справи про встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення суб`єктивних прав громадян. Проте не завжди той чи інший факт, що має юридичне значення, може бути підтверджений відповідним документом через його втрату, знищення архівів тощо. Тому закон у певних випадках передбачає судовий порядок встановлення таких фактів. У постанові Верховного Суду від 14 квітня 2021 року у справі № 205/2102/19-ц, зроблено висновок про те, що справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 01 січня 2004 року тощо. Якщо родинні відносини не підтверджені, у зв`язку із чим нотаріус відмовив особі в оформленні спадщини, спадкоємець має право звернутися в суд із заявою про встановлення відповідного юридичного факту. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Відповідно до п. 7 Постанови Пленуму Верховного суду України від 31.03.1995 р. № 5 ''Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення'' суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника. Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану. У постанові Верховного Суду від 02 грудня 2020 року у справі № 638/15738/17 (провадження № 61-15921св19) зроблено висновок про те, що до заяви про встановлення факту родинних відносин, в якій зазначається мета, з якою заявник просить встановити цей факт, можуть додаватися не тільки такі письмові докази, як свідоцтва про народження, шлюб, смерть, актові записи про народження та смерть. Доказами, які підтверджують наявність цього юридичного факту також можуть бути: акти, анкети, автобіографії, листівки, сімейні фотографії, листи ділового та особистого характеру, особові справи, рішення судів, ордери на вселення, обмінні ордери, погосподарські книги, виписки з домових книг та інші документи, які у собі містять відомості про родинні відносини осіб. Крім того, судами підлягають врахуванню довідки органів реєстрації актів цивільного стану про неможливість поновлення втрачених записів, внесення змін і доповнень, виправлень у записи актів цивільного стану. Також мають враховуватися показання свідків, яким достовірно відомо про стосунки померлого із заявником. Цей перелік не є вичерпним. У постанові Верховного Суду від 10 листопада 2021 року у справі №759/19779/18, провадження № 61-4523св21, сформульовано висновок, відповідно до якого у справах про визнання у порядку спадкування належним відповідачем є спадкоємець (спадкоємці), який прийняв спадщину, а у випадку їх відсутності, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, належним відповідачем є відповідний орган місцевого самоврядування. Мотивована оцінка аргументів сторін. Незважаючи на те, що у позивачки немає документів, які б підтверджували її рідство з померлою [INFO] [PERSON] , [INFO] , на переконання суду, факт родинних відносин між останньою як спадкодавицею та позивачкою [PERSON] , [INFO] , як між бабою та онуком, підтверджується дослідженими судом належними та допустимими доказами, зокрема копіями: паспорта позивача [PERSON] ; витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища [PERSON] ; свідоцтва про народження [PERSON] ; паспорта матері позивачки [PERSON] ; витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу із зазначенням відомостей про другого з подружжя '' [PERSON] ''; посвідки про народження [PERSON] ; витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження [PERSON] ; паспорта [PERSON] . Встановлення факту родинних відносин між позивачкою та померлою [PERSON] має юридичне значення, оскільки необхідне останній для оформлення спадщини, яка відкрилася після смерті баби і на яку вона претендує. Позивачка у передбачений ст. 1270 ЦК України строк не звернулася до нотконтори із заявою про прийняття спадщини після смерті баби [PERSON] через юридичну необізнаність про необхідність такого звернення, а також у зв`язку із тим, що досить тривалий час вважала, що її мати [PERSON] фактично прийняла спадщину останньої. Крім того, позивачка не мала можливості своєчасно звернутися до нотаріуса через сукупність поважних та непереборних причин, а саме через карантинні обмеження, встановлені поширенням коронавірусу COVID-19, та початок повномасштабної військової агресії російської федерації проти України. За таких обставин, з урахуванням відсутності заперечень з боку відповідача [PERSON] , який при вирішення позову поклався на розсуд суду, суд доходить висновку, що наявні поважні причини пропуску позивачкою строку прийняття спадщини, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення їй додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Суд вважає, що позивачці для звернення до нотаріальної контори буде достатньо двох місяців з дня набрання законної сили цим рішенням. Зважаючи на викладене, позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі. Питання щодо стягнення судових витрат не вирішувалося судом, оскільки воно не ставилося позивачкою.

Outcome: approved