Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-28 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду із позовом до Прибузької сільської ради Вознесенського районного Миколаївської області, третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Приватний нотаріус Вознесенського районного нотаріального округу Миколаївської області Лобова Ольга Миколаївна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позовні вимоги мотивовані тим, що\~після смерті рідного дядька [PERSON] , який помер [INFO] в місті Москва, росія, прах дядька привіз до України та організував поховання померлого. [PERSON] та [PERSON] є рідними братами, про що підтверджується посвідкою про народження та витягом з державного реєстру актів цивільного стану громадян. В свою чергу, [PERSON] є батьком позивача, а отже він є рідним племінником померлого [PERSON] . У померлого [PERSON] після смерті залишилося спадкове майно, а саме земельна ділянка (пай) у с. Петрівка Доманівського району Миколаївської області. Про наявність спадкового майна (паю) йому стало відомо лише на початку липня 2024 року коли він знайшов в особистих документах дядька сертифікат на право на земельну частку (пай) виданого на ім`я [PERSON] . У зв`язку з тим, що йому не було відомо про існування сертифіката на земельну частку(пай), він звернувся до нотаріуса з заявою про видачу свідоцтва про право власності на спадщину після смерті померлого [PERSON] на спадкове майно, що залишилося після його смерті. 07.08.2024р. приватним нотаріусом Вознесенського районного нотаріального округу Миколаївської області було винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій, посилаючись на те, що позивачем було пропущено строк для прийняття спадщини. В судове засідання позивач [PERSON] не з`явився, направив до суду заяву про розгляд справи без його участі, просив задоволити позовні вимоги. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, направив суду клопотання про розгляд справи без участі представника Прибузької сільської ради, щодо позовних вимог позивача, покладаються на розсуд суду. Третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Приватний нотаріус Лобова О.М. в судові засідання не з`являлася, проте направила суду заяву про розгляд справи без її участі, щодо позовних вимог, покладаються на розсуд суду. На підставі ч. 3 ст. 211\~ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. В зв`язку з неявкою сторін в судове засідання фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до вимог ч.2\~ст.247 ЦПК України\~не здійснювалося. Вивчивши матеріали справи, встановивши обставини справи та відповідні до них правовідносини, суд виходить з наступного. [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] видане 24.02.2006 року. Як вбачається із посвідки про народження [PERSON] № [NUMBER] від 04.05.1961 року, народився [INFO] в с.Петрівка Доманівського району Миколаївської області. Згідно витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про реєстрацію народження № [NUMBER] , [PERSON] народився [INFO] в с.Петрівка. За наведених обставин, суд приходить до переконання, що [PERSON] та [PERSON] є рідними братами, що підтверджується сукупністю досліджених в судом доказів. [INFO] [PERSON] помер в с.Петрівка Доманівського району Миколаївської області, що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] видане повторно 22.10.2024 року. [PERSON] , [INFO] , є сином [PERSON] ( [PERSON] ), що підтверджується Свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , виданного повторно 22.10.2024 року. З досліджених в судовому засіданні доказів та наданих позивачем підтверджуючих документів в їх сукупності суд приходить до висновку, що позивач [PERSON] є рідним племінником [PERSON] по лінії батька - [PERSON] . Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, зокрема на земельну частку (пай), згідно сертифіката на право на земельну частку (пай) серія МК №0109817, від 21.08.1996р., розміром 5,02 в умовних кадастрових гектарах у с. Богданівка, Доманівського району Миколаївської області. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Позивач та його дядько [PERSON] на час смерті останнього спільно не проживали та не вели спільного господарства. Після відкриття спадщини позивач у встановлений законом шестимісячний строк не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Однак, позивач [PERSON] зазначає, що після смерті спадкодавця не може прийняти спадщину, оскільки ним було пропущено строк для подачі заяви до нотаріальної кантори про прийняття спадщини, з не залежних від нього обставин, оскільки йому не було відомо про існування сертифіката на земельну частку (пай) до серпня 2024 року. Разом з тим позивач звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Проте, постановою приватного нотаріуса Вознесенського районного нотаріального округу Миколаївської області Лобової Ольги Миколаївни від 07.08.2024 року позивачу відмовлено у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з пропуском строку прийняття спадщини. Роз`яснено позивачу право на звернення до суду для встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Зважаючи що причини пропущення строку є поважними, [PERSON] звернувся до суду із позовом про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Згідно ст.1270 ЦК України\~для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Згідно ч.3 ст.1272\~вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ч.1\~ст.1222 ЦК України\~спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини. В силу ст.ст.1216-1218 ЦК України\~спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування. Згідно із ст.ст.1268-1270 ЦК України\~спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до\~ч.2\~ст.1223\~ЦК України, у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у\~статтях 1261-1265\~цього Кодексу. У відповідності до ст.1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених\~статтею 1259\~цього Кодексу. Обставин визначених статтею 1259 ЦК України судом не встановлено. Згідно з ч.3\~ст. 1266 Цивільного кодексу України\~племінники спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (сестрі, братові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини (спадкування за правом представлення). За приписами ч. 1\~ст. 1262 ЦК України\~у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. Позивач є племінником померлого [INFO] [PERSON] (сином його рідного брата - [PERSON] , який помер [INFO] ) та спадкоємцем його майна за правом представлення як спадкоємець за законом другої черги. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом встановленого строку, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Впостанові Пленуму Верховного Суду України №7від 30.05.2008р.«Про судовупрактику усправах проспадкування» вказано, зокрема, що спадкоємець є таким, що спадщину не прийняв, якщо свідомо, за відсутності будь-яких перешкод своєчасно не вчиняв дії з прийняття спадщини протягом шести місяців з моменту її відкриття. Згідно п. 24 вищевказаної постанови Пленуму Верховного суду України, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. З матеріалів справи вбачається, що [PERSON] після смерті заповітного розпорядження не залишав. Також згідно відповіді з Доманівської державної нотаріальної контори Миколаївської області за №219/01-16 від 30.10.2024 року, спадкова справа після смерті [PERSON] в Доманівській державній нотаріальній конторі не заводилася. З метою отримання спадщини, яка відрилася після спадкодавця, до складу якої входить нерухоме майно, яке знаходиться на території Прибузької територіальної громади, позивач як єдиний спадкоємець звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті спадкодавця, але нотаріусом йому було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини. Оцінюючи поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини суд виходить з того, що через ситуацію, яка у позивача, він не мав змоги своєчасно звернутися до нотаріальної контори для подання заяви про прийняття спадщини. Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що є всі підстави вважати поважною причину пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини і вважає за необхідно встановити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved