Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-02 00:00:00

І. Короткий зміст позовних вимог [PERSON] звернулася до суду з указаним позовом, у якому просить суд звільнити з-під арешту квартиру за адресою: [ADDRESS] , накладеного постановою державного виконавця відділу державної виконавчої служби Бердичівського управління юстиції серії АА № 287684 від 04.03.2005. Позов обґрунтовано тим, що [INFO] помер батько позивача [PERSON] . Позивач, третя особа [PERSON] та їх мати [PERSON] стали власниками квартири за адресою: [ADDRESS] . [INFO] померла [PERSON] . Спадкові справи після смерті батьків позивача не відкривалися. Після смерті батьків, позивач фактично вступила у спадщину на їх частку майна, оскільки з моменту купівлі помешкання була зареєстрована та проживала за адресою: [ADDRESS] . Після народження меньшої доньки, позивач мала намір зареєструвати її за місцем свого проживання, однак їй було відмовлено, у зв`язку з тим, що на нерухоме майно її батька [PERSON] , зокрема на всю квартиру, а не лише на частку батька, накладено арешт Бердичівським ВДВС, згідно виконавчого листа № 1-87, виданого 28.06.2000 Бердичівським районним судом Житомирської області про стягнення з [PERSON] 223,83 грн на користь Козятинської дистанції колій. Ураховуючи, щов системі АСВП відсутні данні щодо реєстрації відповідного виконавчого провадження по виконанню виконавчого листа № 1-87, позивач у позасудовому порядку позбавлена можливості зняти арешт у позасудовому порядку. Указані обставини стали підставою звернення до суду з цим позовом. ІІ. Процедура та позиції сторін Ухвалою суду від 01.07.2024 позовну заяву залишено без руху, надано позивачу строк для усунення недоліків, які були нею усунені 10.07.2024. Ухвалою суду від 12.07.2024 відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження. Ухвалою суду від 15.10.2024 клопотання позивача задоволено. Замінено відповідача по справі за позовом [PERSON] , а саме Відокремлений підрозділ Козятинської дистанції колії Державного територіально-галузевого об`єднання "Південно-Західна залізниця" на належного відповідача Державне територіально-галузевого об`єднання "Південно-Західна залізниця" (ЄДРПОУ 04713033). Ухвалою суду від 30.10.2024 закрито проведення підготовчого засідання, призначено справу до судового розгляду по суті. Сторони в судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Позивач подала до суду клопотання про розгляд справи за її відсутності, позовнівимоги підтримує. Представник Державного територіально-галузевого\~об`єднання\~"Південно-Західна\~залізниця"подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, проти задоволення позову не заперечує. Також зазначив, що 04.10.2024 позивачка, яка є спадкоємцем [PERSON] , з метою погашення боргу, сплатила 223,83 грн. Представник Бердичівського ВДВС у Бердичівському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності. Третя особа [PERSON] про причини неявки суд не повідомив. Суд розглянув справу за відсутності учасників справи, які належним чином повідомлені про день і час слухання справи, що відповідає положенням ст. ст. 128, 223 ЦПК України, з урахуванням поданих клопотань про розгляд справи за відсутності сторони, що, в свою чергу, не порушує прав та обов`язків учасників судової справи. Оскільки в судове засідання не з`явилися всі учасники провадження, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, не здійснюється. ІІІ. Національне законодавство, що підлягає застосуванню Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Згідно зі ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення. Статтею 16 ЦК Українивстановлено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу; способом захисту цивільного права є припинення дії, яка порушує права; суд може відмовити у захисті цивільного права та інтересу особи в разі порушення нею положень ч. ч. 2-5 ст. 13 цього Кодексу. У порядку цивільного судочинства захист майнових прав здійснюється у позовному провадженні, а також у спосіб оскарження рішення, дії або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби. Спори, пов`язані з належністю майна, на яке накладено арешт, відповідно до ст. ст. 15, 16 ЦПК України розглядаються в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо однією зі сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого виду судочинства (пункт 23 постанови Великої Палати Верховного Суду від 22.08.2018 у справі № 658/715/16-ц). За правилами ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Діяльність власника може бути обмежена чи припинена або власника може бути зобов`язано допустити до користування його майном інших осіб лише у випадках і в порядку, встановлених законом. Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом. За приписами п. 5 ч. 3 ст. 5 Закону України «Про виконавче провадження» № 606-XIV від 21.04.1999 (чинного на момент накладення арешту на майно позивача в даній справі) державний виконавець у процесі здійснення виконавчого провадження має право накладати арешт на майно боржника, опечатувати, вилучати, передавати таке майно на зберігання та реалізовувати його в установленому законодавством порядку. Підстави зняття арешту з майна у виконавчому провадженні визначені ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» № 1404-VIII від 02.06.2016 (чинного на момент вирішення питання про звільнення майна з-під арешту), згідно якого, особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. У разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець. Підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: 1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; 2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; 3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; 4) наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; 5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у ч. 6 ст. 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; 6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; 7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; 8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову; 9) підстави, передбачені пунктом 1-2 розділу XIII "Прикінцеві та перехідні положення" цього Закону. У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду. ІV. Фактичні обставини справи, встановлені судом, докази на їх підтвердження, оцінка та мотиви суду Судом встановлено, що квартира за адресою: [ADDRESS] 07.11.2001 належить [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , що підтверджується копією договору купівлі-продажу квартири від 07.11.2001, зареєстрованому державним нотаріусом у реєстрі за № 3-2712 та довідкою КП «Бердичівське МБТІ» від 09.07.2024 за № 1244. [PERSON] , помер [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] . [PERSON] , померла [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] . Батьками [PERSON] , [INFO] є: [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] . [PERSON] 14.02.2009 змінила прізвище після реєстрації шлюбу на « [PERSON] », що підтверджується рішенням Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 08.04.2013 справа № 274/1057/13-ц. Відповідно до листа Бердичівського ВДВС у Бердичівському районі Житомирської області від 22.03.2024 за № 63575, постановою про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження № АА 287684 від 04.03.2005, накладено арешт згідно виконавчого листа № 1-87, виданого 28.06.2000 Бердичівським районним судом Житомирської області, про стягнення з [PERSON] 223,83 грн на користь Козятинської дистанції колій. Згідно перевірки електронної системи АСВП встановлено, що в системі АСВП відсутні дані щодо реєстрації виконавчого провадження. Також зазначено, що у державного виконавця відсутні правові підстави для зняття арешту вищезазначеного майна. Суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів. Дослідивши надані сторонами докази на предмет їх належності, достовірності та достатності у взаємозв`язку та в сукупності, суд вважає, що Бердичівський ВДВС не має визначених законом підстав самостійно зняти заборону на відчуження об`єкту нерухомого майна, позивач позбавлена\~можливості реалізувати\~свої права\~власника нерухомого\~майна в\~інший,\~крім судового\~захисту спосіб,\~ відповідач визнав позовні вимоги. За такого, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню. V. Розподіл судових витрат Розподіляючи судові витрати у виді судового збору, суд керується ч. 9 ст. 141 ЦПК України, яка передбачає, що у випадку зловживання стороною чи її представником процесуальними правами, або якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору. Оскільки спір виник не з протиправних дій відповідача, судові витрати покладаються на позивача.

Outcome: approved