Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-01 00:00:00

У жовтні 2024 року позивач звернувся до суду із вказаним позовом, посилаючись на те, що у червні [INFO] помер його брат [PERSON] , після смерті якого залишилося спадкове майно. Після смерті брата у визначений законом не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, так як з 19.03.2022 року і по теперішній час перебуває на військові службі, і відпустку отримав лише у вересні 2024 року. З метою\~отримання свідоцтва\~про право\~на спадщину\~ [PERSON] \~звернувся до\~нотаріуса,\~але отримав\~відмову у\~зв`язку\~з пропуском\~встановленого шестимісячного\~строку прийняття\~спадщини. У зв`язку з чим, позивач просить суд визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] , яка відкрилася [INFO] . Ухвалою суду\~від 16.10.2024\~року було\~відкрито провадження\~у вказаній\~справі із\~призначенням\~ підготовчого\~судового засідання\~та викликом\~сторін.Витребувано від Шостої Криворізької державної нотаріальної контори у Дніпропетровській області належним чином завірену копію спадкової справи, відкритої після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . 01.11.2024 року на адресу суду надійшла копія спадкової справи після померлого [PERSON] . 06.11.2024 за клопотанням представника позивача замінено відповідача Новопільську сільську раду Криворізького району на належного Глеюватську сільську раду Криворізького району Дніпропетровської області. Ухвалою суду від 25.11.2024 року підготовче провадження у цивільній справі закрито, справу призначено до судового розгляду по суті. Представник позивача в судове засідання не з`явилася, заявою від 02.12.2024 року просила розглянути справу за її відсутності. На задоволені позовних вимог наполягала.\~ Представник Глеюватської сільської ради в судове засідання не з`явилася, заявою від 26.11.2024 року просила розглянути справу за її відсутності, позов визнала, проти його задоволення не заперечувала. Дослідивши матеріали справи, суд встановив такі факти та відповідні ним правовідносини. Судом встановлено, що відповідно свідоцтва про народження (а.с.9,10) матір`ю [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , є [PERSON] . Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом від 22.01.2016 року спадкоємцями майна [PERSON] є її сини [PERSON] та [PERSON] , по одній 1/2 частки кожному. Спадщина на яку вказані частки складається з земельної ділянки площею 4, 4431 га, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Орджонікідзевської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області (а.с.12). Згідно свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 17.07.2023 року [PERSON] помер в червні 2023 року, про що свідчить актовий запис №326 (а.с.11).\~ З постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії 23.09.2024 року вбачається, що [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] , який помер в червні 2023 року, у зв`язку з тим, що спадкоємцем був пропущений 6-місячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини та у зв`язку з відсутністю доказів постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини. Зазначене підтверджується матеріалами спадкової справи №270/2024 після померлого [INFO] [PERSON] , дослідженої судом (а.с.31-37). За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Подібний висновок викладений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З указаним висновком погодився Верховний Суд у постанові від 01 квітня 2019 року у справі № 643/3049/16-ц (провадження № 61-39398св18). З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Разом з тим, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Встановлюючи наявність або відсутність фактів, якими обґрунтовувалися вимоги чи заперечення, визнаючи одні та відхиляючи інші докази, суд має свої дії мотивувати та враховувати, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до положень частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Пропуск встановленого законом строку для звернення до нотаріуса позивач обґрунтовує наявністю об`єктивної поважної причини, а саме його тривале перебування на військовій службі у складі Збройних Сил України. Так, судом встановлено, що [PERSON] перебуває на військовій службі у військові частині [NUMBER] Центрального ОТО Національної гвардії України з 19.03.2022 року по теперішній час, відповідно до довідки військової частини [NUMBER] від 25.09.2024 року (а.с.17). Таким чином, вищенаведені докази підтверджують поважні причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними та істотними труднощами для спадкоємця, що унеможливили його звернення до нотаріуса у визначений частиною першою статті 1270 ЦК України строк, а саме тривале перебування у складі Збройних Сил України. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний з принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права. Має існувати розумне співвідношення (пропорційність) між метою, досягнення якої передбачається, та засобами, які використовуються для її досягнення. Тлумачення та застосування національного законодавства прерогатива національних судів, але спосіб, у який це тлумачення і застосування відбувається, повинен призводити до наслідків, сумісних з принципами Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод з точки зору тлумачення їх у світлі практики Європейського суду з прав людини. Оскільки в ході судового розгляду встановлено, що позивач є спадкоємцем за законом після померлого в червні 2023 року [PERSON] , але в силу того, що перебував на військовій службі з19.03.2022 року по теперішній час, вчасно не звернувся із заявою про прийняття спадщини, враховуючи, що визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини після померлого спадкодавця не порушить прав, свобод чи інтересів третіх осіб, оцінивши зібрані по справі докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов\~ обґрунтований та такий, що підлягає задоволенню. \~

Outcome: approved