Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-02 00:00:00

22 серпня 2024 року представник позивача, [PERSON] , яка діє на підставі довіреності від 26 липня 2024 року за реєстраційним № 921, звернулася до Березнегуватського районного суду Миколаївської області з позовом до відповідачів про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. У позові зазначено, що [INFO] померла мати позивача [PERSON] . Після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить\~ земельна ділянка площею 3.76 га, яка знаходиться в межах території Любомирівської сільської ради Баштанського району Миколаївської області. Після смерті матері, спадщину прийняли її сестра [PERSON] ,а після її смерті - її діти, які є відповідачами по справі. В даний час оформити спадщину він не може, так як не звернувся до нотаріуса в установлений законом строк. Державним нотаріусом Березнегуватської державної нотаріальної контори 29 липня 2024 року йому було надано роз`яснення про відмову у вчиненні нотаріальної дії через пропуск встановленого законодавством строку для подачі заяви про прийняття спадщини. Своєчасно він не звернувся до нотаріуса із-за активних бойових дій, через агресію російської федерації на території України та на території Херсонської області, де він проживає. На підставі зазначеного просив визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті матері [PERSON] , що померла [INFO] в с.Любомирівка Баштанського району Миколаївської області у три місяці. Представник позивача [PERSON] направила до суду заяву, в якій просила розглядати справу за її відсутності, позовні вимоги підтримала . Представник відповідача Березнегуватської селищної ради в судове засідання направив клопотання про розгляд справи за його відсутності та не заперечував проти задоволення позовних вимог позивача. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] в судове засідання не з`явилися, про розгляд справи повідомлялися належним чином, причини неявки суд не повідомили, відзиву на позовну заяву не направляли. Представник третьої особи Березнегуватської державної нотаріальної контори Нікурадзе Т.В. надала до суду заяву в якій просила розглядати справу без їх участі та надала копію спадкової справи після смерті [PERSON] . Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору [PERSON] , в судове засідання також не з`явився, причини неявки суд не повідомив. У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, згідно з ч.2 ст.247 ЦПК України. Дослідивши матеріали цивільної справи та наявні у ній докази суд доходить наступного. [INFO] померла мати позивача [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого виконавчим комітетом Любомирівської сільської ради Березнегуватського району Миколаївської області 11 серпня 2014 року, актовий запис № 05 та копією свідоцтва про народження позивача серії [NUMBER] виданого Любомирівською сільською радою Березнегуватського району Миколаївської області 17 грудня 1966 року за актовим записом № 01, з якої вбачається, що він народився [INFO] та його матір`ю є [PERSON] . (а.с.11,15) Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на належне їй майно, зокрема на земельну ділянку площею 3,76 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва в межах території Любомирівської сільської ради Березнегуватського району Миколаївської області, яка належала померлій на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії № 599689, виданого 07 червня 2007 року на підставі розпорядження Березнегуватської районної державної адміністрації від 06 листопада 2006 року № 699 року. (а.с.13). З довідки від 07 жовтня 2024 року наданої завідувачем Березнегуватською державною нотаріальною конторою Нікурадзе Т.В. вбачається, що після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , спадкова справа заводилася за заявою сестри померлої [PERSON] . (а.с.41-43). Згідно довідки старости Любомирівського старостинського округу № 5 Березнегуватської селищної ради від 29 липня 2024 року, вбачається, що [PERSON] проживала та була зареєстрована з 18 серпня 2011 року по день смерті [INFO] за адресою [ADDRESS] . Разом з нею була зареєстрована та проживала [PERSON] , з 23 серпня 1977 року по по день її смерті [INFO] . (а.с.17). Роз`ясненням від 29 липня 2024 року за № 196/01-16 завідувача Березнегуватською державною нотаріальною конторою Миколаївської області Нікурадзе Т.В., позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті матері [PERSON] у зв`язку з пропуском встановленого законом строку для прийняття спадщини. ( а.с.18). Позивач у шестимісячний строк не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, оскільки був необізнаний із діючим законодавством, згодом із-за пандемії Covid-19, а також із-за активних бойових дій через агресію російської федерації на території Херсонської області, де він проживав та був зареєстрований та на території Миколаївської області, де відкрилася спадщина. Згідно ч.1 та 2 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Нормою статті 1222 ЦК України визначено, що спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Спадкоємцями за заповітом можуть бути юридичні особи та інші учасники цивільних відносин (стаття 2 цього Кодексу). Згідно ст.1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Статтею 1270 ЦК України, регламентовано, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно з\~частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Згідно положень п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування", вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Аналогічний правовий висновок висловлений також у постанові Верховного Суду у складі постійної колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 26.06.2019 року по справі № 565/1145/17, провадження № 61-38298св18. За такого, враховуючи, що позивач пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважної причини, у зв`язку з його необізнаністю, активними бойовими діями на території Херсонської, Миколаївської областей через агресію російської федерації проти України, суд дійшов висновку, що його позовні вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини до [PERSON] , [PERSON] , є обґрунтованими та підлягають задоволенню, а вимоги до Березнегуватської селищної ради, як органу місцевого самоврядування, задоволенню не підлягають, оскільки є спадкоємці померлої, які спадщину прийняли.

Outcome: approved