Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-02 00:00:00

07.05.2024 року представник позивача АТ «Креді Агріголь Банк» звернувся до суду з позовом до відповідача [PERSON] , [PERSON] і просив суд стягнути з відповідачів заборгованість у сумі 33 765,41 грн. та стягнути з відповідачів судові витрати у розмірі 3 028,00 грн. В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що 14.08.2020 року між АТ «Креді Агріголь Банк» та [PERSON] був укладений Комплексний договір №4/2084100. Відповідно до вищезазначеного Договору, позивач надав Позичальнику кредит у сумі на суму - 41840,00 грн., що підтверджується платіжними інструкціями №32494049-3 від 14.08.2020 року та № 32494049-1 від 14.08.2020 про надання кредиту. [INFO] [PERSON] помер. На час відкриття спадщини за кредитним Договором залишився борг у розмірі - 33 765, 41 грн. 29.09.2022 року позивач звернувся до Шостої харківської міської державної нотаріальної контори з претензією № 10451/902 щодо інформації про спадкову справу після померлого [PERSON] . Листом від 15.05.2023 року № 1048/02-14 надана відповідь від Шостої Харківської міської державної нотаріальної контори про те, що після померлого [PERSON] заведено спадкову справу №462/2022 та 15.05.2023 року видано свідоцтво про право на спадщину. У зв`язку з викладеним позивач вимушений звернутися до суду з даним позовом. Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 09.05.2024 року прийнято позов до розгляду та відкрито загальне позовне провадження у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Креді Агріголь Банк» до [PERSON] , [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором. Призначено підготовче засідання. Клопотання представника позивача Акціонерного товариства «Креді Агріголь Банк» про витребування доказів - задоволено. Зобов`язано Шосту Харківську Державну нотаріальну контору надати суду: завірену копію спадкової справи №462/2022, яка заведена після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Витребувані докази надані на адресу суду. Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 10.05.2024 року клопотання представника позивача Акціонерного товариства «Креді Агріголь Банк» - адвоката Лішневського Іллі Георгійовича про проведення судового засідання в режимі відеоконференції по цивільній справі №639/2530/24 за позовом Акціонерного товариства «Креді Агріголь Банк» до [PERSON] , [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором - задоволено. Забезпечено подальших підготовчих і судових засідань в режимі відеоконференції поза межами суду з використанням власних технічних засобів представнику позивача АТ «Креді Агріголь Банк» - адвокату Лішневському І.Г., який зареєстрований у системі «EasyCon» за наступними реквізитами: електронна адреса - [INFO] . Між тим, до початку підготовчого засідання 18.06.2024 року на адресу суду за вх. №15082 від представника позивача АТ «Креді Агріголь Банк» - адвоката Лішневського І.Г. надійшла заява про зміну предмета позову, в якій останній зазначає, що 09.05.2024 року Жовтневим районним судом м. Харкова винесена ухвала про витребування від Шостої Харківської Державної нотаріальної контори завіреної копії спадкової справи № 462/2022, заведеної після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . 21.05.2024 року через кабінет електронного суду від Жовтневого районного суду м. Харкова представник позивача адвокат Лішневський І.Г. отримав завірену копію спадкової справи №462/2022, заведеної після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Відповідно до спадкової справи № 462/2022, заведеної після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , єдиним спадкоємцем який отримав свідоцтво про право на спадщину є [PERSON] [INFO] , який є сином [PERSON] . Крім того в матеріалах спадкової справи є інформація про те, що [PERSON] померла [INFO] . З урахуванням відомостей зі спадкової справи померлого [PERSON] , позивач подає цю заяву про заміну предмету позову. Відтак, позивач просить стягнути з відповідача [PERSON] заборгованість у сумі 33 765,41 грн. та стягнути судові витрати у розмірі 3 028,00 грн. Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 11.07.2024 року прийнято до розгляду заяву про зміну предмета позову Акціонерного товариства «Креді Агріголь Банк» у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Креді Агріголь Банк» до [PERSON] , [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором. Відкладено підготовче засідання у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Креді Агріголь Банк» до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором. Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 21.08.2024 року підготовче провадження у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Креді Агріголь Банк» до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором - закрито. Призначено справу до судового розгляду по суті. У судове засідання 03.12.2024 року учасники справи не з`явились, повідомлені належним чином про дату, час і місце розгляду справи. Представник позивача АТ «Креді Агріголь Банк» подав до суду заяву, в якій просив проводити розгляд справи за його відсутності та не заперечував проти заочного розгляду справи. Належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи згідно вимог ст. 128 ЦПК України відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, в порушення ч. 3 ст. 131 ЦПК України про причини неявки суд не повідомив, відзив не надав, у зв`язку з чим на підставі ухвали Жовтневого районного суду м. Харкова від 03.12.2024 року проведено заочний розгляд даної справи згідно з вимогами ст.ст. 280-282 ЦПК України на підставі наявних у справі доказів. У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, у відповідності до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, судом не здійснювалося. Суд, дослідивши письмові докази, приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що 14.08.2020 року між АТ «Креді Агріголь Банк» та [PERSON] на підставі Анкети-Заяви від 13.08.2020 року був укладений Комплексний договір №4/2084100 (а.с. 6-10, 61). Відповідно до вищезазначеного Договору, позивач надав Позичальнику кредит у сумі 41840,00 грн., що підтверджується платіжними інструкціями №32494049-3 від 14.08.2020 року та № 32494049-1 від 14.08.2020 про надання кредиту (а.с. 11-12). За Комплексним договором №4/2084100 від 14.08.2020 року за [PERSON] виник боргу розмірі - 33 765,41 грн., що підтверджується відповідним розрахунком заборгованості, наданим позивачем (а.с. 5). Однак [INFO] [PERSON] помер, про що зроблено відповідний актовий запис №7287, вчинений 02.08.2022 року і підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а.с. 60 (зворот), 70). 29.09.2022 року позивач звернувся до Шостої харківської міської державної нотаріальної контори з претензією № 10451/902 щодо інформації про спадкову справу після померлого [PERSON] , зазначивши, що останній має на час відкриття спадщини борг за Комплексним договором №4/2084100 від 14.08.2020 року у розмірі 33 765,41 грн.(а.с. 29, 60). Листом від 15.05.2023 року № 1048/02-14 Шостою Харківською міською державною нотаріальною конторою надана відповідь про те, що після померлого [PERSON] заведено спадкову справу №462/2022 та 15.05.2023 року видано свідоцтво про право на спадщину спадкоємцю померлого, якому також повідомлено про наявність в матеріалах спадкової справи вимоги АТ «Креді Агріголь Банк» як кредитора (а.с. 30, 84). 06.05.2023 року АТ «Креді Агріголь Банк» звернувся з вимогою до спадкоємця - [PERSON] і просив його як спадкоємця померлого в порядку ст. 1282 ЦК України виконати обов`язок про задоволення вимоги кредитора шляхом одноразового платежу, вказавши суму боргу за Комплексним договором №4/2084100 від 14.08.2020 року у розмірі 33 765,41 грн. (а.с.31). Відповідно направленої суду копії спадкової справи № 462/2022, заведеної після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , наявна інформація про те, що [PERSON] померла [INFO] , копія свідоцтва про смерть (а.с.69 (зворот)), а спадкоємцем який отримав свідоцтво про право на спадщину є [PERSON] [INFO] , який доводиться сином [PERSON] (а.с.64 (зворот) - 66, 76-77), подав відповідну заяву про прийняття спадщини та на час смерті батька був зареєстрований разом з ним за адресою: [ADDRESS] (а.с. 80). Відповідно до свідоцтво про право на спадщину за законом, виданого [PERSON] [INFO] після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , спадщина, на яку видано це свідоцтво, складається з 1/2 частки квартири [ADDRESS] , яка вцілому складається з двох житлових кімнат, загальною площею 50,0 кв.м, житловою площею 28,5 кв.м (а.с.82) Так, відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Стаття 207 ЦК України не передбачає вичерпний перелік таких документів, тому наряду з листами та телеграмами можуть використовуватись й інші засоби зв`язку, наприклад електронний. За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Відповідно до ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором кредитодавець зобов`язується надати грошові кошти позичальнику в розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити відсотки. Згідно з ч. 1 ст.1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. Разом з тим, відповідально до ч. 1 ст. 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Відповідно до ч. 2 ст. 1048 ЦК України якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу. У відповідності до ч. 2 ст.1054 та ч. 2 ст. 1050 ЦК України наслідками порушення Боржником зобов`язання щодо повернення чергової частини суми кредиту є право Заявника достроково вимагати повернення всієї суми кредиту. У ст.ст. 526, 527, 530 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно з положеннями ч. 2 ст. 1120 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, із якого вона оголошується померлою. Разом з тим, статтями 1216, 1220-1221 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Відповідно до ч.1 ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Статтею 1261 ЦК України передбачено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, в тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно зі статтею 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Згідно зі ст. 1218 ЦК України д о складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Статтею 1281 ЦК України передбачено порядок пред`явлення кредитором спадкодавця вимог до спадкоємців. 1.С падкоємці зобов`язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги, та/або якщо вони спадкують майно, обтяжене правами третіх осіб. 2.Кредиторові спадкодавця належить пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, не пізніше шести місяців з дня одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину на все або частину спадкового майна незалежно від настання строку вимоги. 3. Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, протягом шести місяців з дня, коли він дізнався про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину.4. Кредитор спадкодавця, який не пред`явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені частинами другою і третьою цієї статті, позбавляється права вимоги. Згідно з ч. 1 ст. 1282ЦК України спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Відповідно до правових висновків, наведених у постанові Верховного Суду від 22.01.2020 року у справі № 306/2000/16-ц та постанові Верховного Суду від 04.02.2021 року справі № 587/381/15-ц, при вирішенні спору про стягнення зі спадкоємців коштів для задоволення вимог кредитора встановленню підлягають обставини, пов`язані із з`ясуванням кола спадкоємців, належності спадкодавцю будь-якого рухомого і нерухомого майна, вартості отриманого спадкоємцями майна та дотримання кредитором законодавчо визначеного строку пред`явлення вимоги до спадкоємців боржника. Виходячи з вимог ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права чи інтересу. Згідно зі ст. 12 ЦПК України та відповідно до ч.ч. 1, 5 та 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасникам справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Статтею 77 ЦПК України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Положеннями ч. 2 ст. 78 ЦПК України визначено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Згідно зі ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. На підставі досліджених доказів судом встановлено, що 14.08.2020 року між АТ «Креді Агріголь Банк» та [PERSON] був укладений Комплексний договір №4/2084100, боржник помер [INFO] , на момент відкриття спадщини після його смерті існувала заборгованість за вказаним договором в розмірі 33 765,41 грн., свідоцтво про право на спадщину після смерті боржника отримано відповідачем [PERSON] 15.05.2023 року, до якого позивачем АТ «Креді Агріголь Банк» пред`явлена відповідна претензія ще до отримання ним свідоцтва про право на спадщину. Оскільки боржник помер, то відповідати перед позивачем на підставі ст.ст. 1281, 1282 ЦК України за борги спадкодавця має спадкоємець у межах вартості майна, одержаного у спадщину. Обов`язок доведення вартості спадкового майна покладено на відповідача. Відповідачем [PERSON] , який не з`явився в судове засідання і відзив не подавав, жодними доказами під час розгляду справи не підтверджено відсутність заборгованості у [PERSON] за Комплексним договором №4/2084100, або недостатність вартості майна, одержаного у спадщину від боржника для погашення боргу. За таких обставин суд приходить до висновку що позовні вимоги, ґрунтуються на законі та умовах договору і підлягають задоволенню в повному обсязі, у зв`язку з чим з відповідача на користь позивача підлягає стягненню заборгованість у розмірі 33 765,41 грн. Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити суду, та відмінності, які існують в державах - учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. (Проніна проти України, №63566/00, пр.23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 р.). Окрім того, у зв`язку із задоволенням позову на підставі вимог ст. 141 ЦПК України, з відповідачів на користь позивача підлягає стягненню сплачений судовий збір у сумі 3 028,00 грн. грн. (а.с. 1).

Outcome: approved