Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-02 00:00:00

Представник позивача звернувся до суду з позовом, в якому просить стягнути з відповідача заборгованість по оплаті платежів та внесків у розмірі 20314,78 грн. Свої вимоги обґрунтовує тим, що 23.07.2020 створено об`єднання співвласників багатоквартирного будинку під назвою «Заліська 5», затверджено кошторис, статут. Протоколом загальних зборів ОСББ «Заліська 5» від 02.12.2021 затверджено кошторис на утримання будинку та визначено порядок сплати, перелік і розміри внесків і платежів співвласників. Відповідач протягом тривалого часу не виконує свої обов`язки щодо сплати внесків, передбачених статутом, внаслідок чого у нього виникла заборгованість у розмірі 20314,78 грн станом на квітень 2024 року. Представник позивача у судове засідання не з`явився, надав суду заяву з проханням розглядати справу за його відсутності, просив позов задовольнити, не заперечував проти ухвалення заочного рішення. Відповідач у судове засідання не з`явився, до суду повернулись судові повістки з поштовим повідомленням «адресат відсутній за вказаною адресою», відзиву або клопотань з процесуальних питань суду не надходило. Пунктом 4 частини 8 статті 128 ЦПК України визначено, що днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Представник третьої особи у судовому засіданні просила звернути увагу на порушення представником позивача строку позовної давності. Враховуючи викладене, оскільки відповідач повідомлений про час та місце слухання справи своєчасно та належним чином, представник позивача надав згоду на ухвалення заочного рішення, суд проводить заочний розгляд справи на підставі наявних доказів, відповідно до положень\~ст. 280 ЦПК України. Суд, вислухавши представника третьої особи, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного. 23.07.2020 створено об`єднання співвласників багатоквартирного будинку під назвою «Заліська 5», що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується Протоколом 1 установчих зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Заліська 5». 23.07.2020 установчими зборами було затверджено Статут Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Заліська 5» (далі Статут). Так, у пункті 2 розділу V Статуту передбачено, що співвласник серед іншого зобов`язаний також: виконувати рішення статутних органів, прийняті у межах їх повноважень; своєчасно і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі. Пунктом 1 розділу ІІІ Статуту передбачено, що органами управління об`єднання є загальні збори співвласників, правління, ревізійна комісія (ревізор) об`єднання. Згідно з пунктом 3 розділу ІІІ вказаного Статуту до виключної компетенції Загальних зборів належить у тому числі визначення порядку сплати, переліку та розміру внесків і платежів співвласників. Пунктом 11 розділу ІІІ Статуту визначено, що рішення Загальних зборів, прийняте відповідно до Статуту, є обов`язковим для всіх співвласників. Згідно з розділом VI Статуту співвласники є відповідальними за порушення Статуту об`єднання та рішень статутних органів. Протоколом Загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Заліська 5» від 02.12.2021 затверджено кошторис на утримання будинку та визначено порядок сплати перелік і розміри внесків і платежів співвласників: встановлено з 01.01.2022 розмір платежу 6,7825 грн за 1 м2 , для першого поверху 6,2150 грн за 1 м2, сплата до 5 числа кожного місяця шляхом перерахування на банківський рахунок ОСББ «Заліська 5». За інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно квартира [ADDRESS] на праві приватної власності з 30.05.2008 належить [PERSON] . Заборгованість відповідача, згідно розрахунків позивача складає 20314 грн 78 коп. за період з грудня 2020 року по березень 2024 року (включно). Позивач звертався до відповідача із повідомленням про необхідність погасти заборгованість у зазначеному розмірі, про що свідчать поштове відправлення. Відповідно до статті 322 Цивільного власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить. Згідно з ч. 1 ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ч. 2 ст. 382 ЦК України усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку. Спільним майном багатоквартирного будинку є приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб усіх співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташований багатоквартирний будинок та його прибудинкова територія, у разі державної реєстрації таких прав. Згідно з ч. 1 ст. 385 ЦК України власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку (будинках) для забезпечення експлуатації такого будинку (будинків), користування квартирами та нежитловими приміщеннями та управління, утримання і використання спільного майна багатоквартирного будинку (будинків) можуть створювати об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (будинків). Згідно виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб ОСББ «Заліська 5» зареєстроване у встановленому законом порядку. Відповідно до ст. ст. 1, 9 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» (далі - Закон) управління багатоквартирним будинком - це вчинення співвласниками багатоквартирного будинку дій щодо реалізації прав та виконання обов`язків співвласників, пов`язаних з володінням, користуванням і розпорядженням спільним майном багатоквартирного будинку. Управління багатоквартирним будинком здійснюється його співвласниками. За рішенням співвласників усі або частина функцій з управління багатоквартирним будинком можуть передаватися управителю або всі функції - об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку (асоціації об`єднань співвласників багатоквартирного будинку). За положенням ч. 1, 2 ст. 12 Закону витрати на управління багатоквартирним будинком включають: 1) витрати на утримання, реконструкцію, реставрацію, проведення поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна у багатоквартирному будинку; 2) витрати на оплату комунальних послуг стосовно спільного майна багатоквартирного будинку; 2-1) витрати, пов`язані з виконанням зобов`язань за кредитним договором, укладеним за програмами Фонду енергоефективності; 3) витрати на сплату винагороди управителю в разі його залучення; 4) інші витрати, передбачені рішенням співвласників або законом. Витрати на управління багатоквартирним будинком розподіляються між співвласниками пропорційно до їхніх часток співвласника, якщо рішенням зборів співвласників або законодавством не передбачено іншого порядку розподілу витрат. Відповідно до ч. 2 ст. 10 Закону до повноважень зборів співвласників належить прийняття рішень з усіх питань управління багатоквартирним будинком, у тому числі про визначення переліку та розміру витрат на управління багатоквартирним будинком. За правилом ст. 15 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» співвласник зобов`язаний виконувати обов`язки, передбачені статутом об`єднання, виконувати рішення статутних органів, прийняті у межах їхніх повноважень; своєчасно і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі. Згідно з ч. 3 ст. 23 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» внески на утримання і ремонт приміщень або іншого майна, що перебуває у спільній власності, визначаються статутом об`єднання та/або рішенням загальних зборів. Судом установлено, що відповідач не виконує свої зобов`язання перед позивачем з оплати внесків, пов`язаних з утриманням будинку та прибудинкової території, в результаті чого утворилась заборгованість. Розрахунок заборгованості, наданий представником позивача є обґрунтованим та не викликає у суду сумнівів у його правильності. Доказів, що підтверджують повну чи часткову оплату заборгованості, а також власного розрахунку заборгованості відповідач суду не надав. Таким чином, вимоги позивача про стягнення заборгованості у розмірі 20314,78 грн обґрунтовані та підлягають задоволенню, оскільки відповідач будучи зобов`язаним своєчасно сплачувати плату за отримані послуги, в односторонньому порядку припинив виконувати взяті на себе зобов`язання, не сплачує заборгованість добровільно, суд приходить до висновку, що виникла заборгованість підлягає стягненню з відповідача на користь позивача. Рішенням Дзержинського районного суду м.Харкова від 05.02.2021 по справі №638/15341/19 позовні вимоги [PERSON] до [PERSON] про поділ майна подружжя задоволено; визнано право власності за [PERSON] на квартиру за адресою [ADDRESS] , проте зазначене рішення не набрало законної сили та оскаржується в апеляційному порядку. Статтею 257 ЦК України передбачено, що загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила (ч. 1 ст. 261 ЦК України.) Відповідно до ст.264 ЦК України перебіг позовної давності переривається вчиненням особою дії, що свідчить про визнання нею свого боргу. Після переривання перебіг позовної давності починається заново. Час, що минув до переривання перебігу позовної давності, до нового строку не зараховується. Заява про захист цивільного права або інтересу має бути прийнята судом до розгляду незалежно від спливу позовної давності. Позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. Якщо суд визнає поважними причини пропущення позовної давності, порушене право підлягає захисту (стаття 267 ЦК України). Частиною 1 статті 48 ЦПК України визначено, що сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач, а відтак заява представника третьої особи про позовну давність не підлягає розгляду. Разом з тим, суд звертає увагу, що відповідно до статті 5 Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (СОVID-19)» розділ І Прикінцеві та перехідні положення Цивільного кодексу України було доповнено статтею 12 наступного змісту: «Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (СОVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину». Вказаний Закон України набрав чинності 02.04.2020. При цьому Верховний Суд неодноразова виснував, зокрема по справам №679/1136/21, №903/323/20, що всі ці строки продовжено для всіх суб`єктів цивільних правовідносин на строк дії карантину у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19). В подальшому, дію карантину неодноразово було продовжено та постановою КМУ від 27 червня 2023 року №651, карантин відмінено з 24 години 00 хвилин 30 червня 2023 р. на всій території України, встановлений з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2. 24 лютого 2022 року Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, у зв`язку з військовою агресією РФ проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який діє до теперішнього часу. Відповідно до п. 19 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України, у період дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, перебіг позовної давності, визначений цим Кодексом, зупиняється на строк дії такого стану. Згідно ч. 5 ст. 261 ЦК України за зобов`язаннями з визначеним строком виконання перебіг позовної давності починається зі спливом строку виконання. У спірних правовідносинах обов`язок відповідача у справі сплатити за надані позивачем послуги визначений щомісяця, а тому заборгованість, яка існувала в межах трирічного строку позовної давності на день набрання чинності згаданого Закону України № 540-IX, 02.04.2020, тобто по зобов`язанням зі строком виконання з 02.04.2017, вважається такою, що позовна давність щодо них не спливла. Відповідно до\~ст. 141 ЦПК України\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. На підставі викладеного,

Outcome: approved