Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-05 00:00:00

І. Описова частина. Короткий виклад позиції позивача та відповідача. [PERSON] звернулася до суду з цивільним позовом до [PERSON] про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог вказувала, що [INFO] помер батько позивачки [PERSON] , після смерті якого відкрилася спадщина на його майно, зокрема на житловий будинок, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Спадщину після смерті [PERSON] прийняв син позивачки [PERSON] шляхом спільного проживання зі спадкодавцем на момент відкриття спадщини. Проте, [PERSON] 07.02.2023 загинув на війні. Спадкоємцями після смерті [PERSON] являються позивачка (мати) та відповідачка (дружина). Відповідачка не бажає приймати спадщину. Позивачка своєчасно із заявою про прийняття спадщини до державного нотаріуса не звернулася, оскільки втрата сина була великим горем, та вказані обставини психологічно вплинули на неї. У заяві про усунення недоліків позовної заяви від 10.09.2024 позивачка зазначила, що рішенням Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 26.03.2024 їй визначено додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті сина, але вона, маючи розлади здоров`я, вона не прочитала у рішенні, що встановлений певний строк та не звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Посилаючись на приписи цивільного законодавства, позивачка просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Рух справи в суді першої інстанції та процесуальні рішення. Ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 09.09.2024 року позовну заяву було залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, які позивачем було усунуто. Ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 11.09.2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. 10.10.2024 судом витребувано у Чорнобаївській державній нотаріальній конторі копії спадкових справ після смерті [PERSON] , [PERSON] та витяги зі Спадкового реєстру після їх смерті. Ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 28.10.2024 до участі у справі залучено як третю особу яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Чорнобаївську селищну рада Золотоніського району Черкаської області 30.09.2024, 24.10.2024 до суду відповідачкою [PERSON] подана заява про визнання позову та проведення розгляду справи без її участі. 11.11.2024 на адресу суду надійшли пояснення від представника третьої особи - Чорнобаївської селищної ради Золотоніського району Черкаської області, за змістом яких вона просить розглянути справи без її участі, просить прийняти рішення відповідно до вимог законодавства. 18.11.2024 ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області закрито підготовче судове засідання у вказаній справі, призначений розгляд справи. Із урахуванням положень ст. 223 ЦПК України, суд визнав за можливе провести розгляд справи за відсутності відповідачки та представника третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору. Пояснення сторін. Позивачка у судовому засіданні позовні вимоги підтримала, просила задовільнити з підстав, викладених у позові. Пояснила, що не прийняла спадщину після смерті сина із-за перенесеного стресу. Вона зверталася до суду із позовом про визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини. Її позов був задоволений рішенням Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 26.03.2024, але із заявою про прийняття спадщини вона у встановлений рішенням суду строк не звернулася, оскільки переживала за втрату сина, мала незадовільний стан здоров`я, також влітку до неї привезли малолітніх онуків та вона не мала можливості поїхати в с-ще [PERSON] до нотаріуса. Прийняти спадщину після смерті сина їй необхідно для оформлення права власності на домоволодіння [ADDRESS] , право власності на котре до цього часу зареєстровано за її батьком [PERSON] , котрий помер [INFO] . Зазначила, що в цьому будинку вона проживає з дитинства, вона здійснювала догляд за батьком, проживала з ним, але не була зареєстрована. Вважає, що оскільки її син був зареєстрований із [PERSON] , то він прийняв спадщину після його смерті, але не переоформив право власності. ІІ. Мотивувальна частина рішення Застосовані норми права. Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно з ч. 2. ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч. 3 ст. 46 цього Кодексу). Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Частиною 1 ст. 1270 ЦК України встановлено шестимісячний строк для прийняття спадщини, який починається з часу відкриття спадщини. Подання заяви про прийняття спадщини є дією, що її повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину у разі, коли він не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є такі, що пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть застосовуватися, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви та ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, незнання приписів закону тощо, то немає правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Такі правові висновки викладено у\~постановах Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року у справі N 6-1486цс15\~та від 23 серпня 2017 року у справі N 6-1320цс17, а також у постановах Верховного Суду від 17 жовтня 2019 року у справі N 766/14595/16 (провадження N 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі N 487/2375/18 (провадження N 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі N 450/1383/18 (провадження N 61-21447св19). Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Суд не може визнати поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо. Подібний висновок викладений Верховним Судом у постановах від 17.03.2021 у справі № 638/17145/17, провадження № 61-17764св20, від 15.06.2022 у справі № 638/4895/15-ц. Отже, практика суду касаційної інстанції у цій категорії справ є сталою та незмінною. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна передусім стосуватися періоду часу від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом згаданого шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 червня 2024 року в справі N 686/5757/23 (провадження N 14-50цс24) зроблено такі висновки: "Якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду із позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. За конкретних фактичних обставин кожної справи пропуск строку для прийняття спадщини суд має оцінювати з урахуванням тривалості такого пропуску та загальних засад цивільного законодавства, як-от розумність, добросовісність та справедливість. Головною ознакою поважних причин такого пропуску є те, що вони унеможливлюють своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини. Неподання заяви умисно чи з необережності (недбалості) не може бути підставою для визначення спадкоємцю додаткового строку для прийняття спадщини. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, першорядно, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Суди мають враховувати, що безпідставне поновлення додаткового строку для прийняття спадщини є порушенням правової визначеності як елемента правовладдя (верховенства права) та є незаконним втручанням у права спадкоємців, які прийняли спадщину, а у разі відсутності таких спадкоємців - в інтереси територіальної громади, яка має право на визнання спадщини відумерлою». Разом з цим, суд урахував, що сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава (стаття 48 ЦПК України). Суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку (стаття 51 ЦПК України). Визначення відповідачів, предмета і підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача (див. висновок Великої Палати Верховного Суду, викладений в постанові від 17 квітня 2018 року у справі N 523/9076/16-ц, провадження N 14-61цс18, пункти 40, 41). У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 03 жовтня 2018 року у справі N 2516/1356/12-ц (провадження N 61-28938св18) зроблено висновок, що "за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (частина третя\~статті 1272 ЦК України). Таким чином, позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини порушує права іншого спадкоємця, який спадщину прийняв, а тому належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності таких спадкоємців відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини". Відповідно до статей\~12,\~81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (стаття 89 ЦПК України). Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини та оцінка аргументів, наведених учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову. Предметом доказування у цій справі є встановлення наявності або відсутності поважних причин пропущеного позивачкою строку для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 01.07.2013 року (а.с. 6). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на належне йому майно. Як вбачається із відомостей Спадкової справи [PERSON] , із заявами про прийняття спадщини до Чорнобаївської державної нотаріальної контори звернулися [PERSON] та [PERSON] (а.с. 46, 49) Крім цього, відповідно до довідки Виконавчого комітету Чорнобаївської селищної ради № 259 від 04.09.2024 [PERSON] до дня смерті був зареєстрований та проживав за адресою: [ADDRESS] , та мав такий склад сім`ї: [PERSON] (онук) (а.с. 16). Відповідно до свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] від 04.06.2022 [PERSON] та [PERSON] зареєстрували шлюб 04.06.2022, після реєстрації шлюбу [PERSON] змінила своє прізвище на [PERSON] (а.с. 42). Відповідно до витягу з наказу командира військової частини [NUMBER] від 26.03.2023 № 85 [PERSON] загинув [INFO] під час виконання обов`язків військової служби (а.с.14). Згідно зі свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 13.02.2024 [PERSON] помер [INFO] (а.с. 5). Отже, часом відкриття спадщини після смерті [PERSON] є день його смерті, тобто [INFO] . Строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] закінчився 08.08.2023. Позивачка стверджує, що є матір`ю [PERSON] , однак письмових доказів про це суду не надала. Із пояснень позивачки судом встановлено, що рішенням Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 26.03.2024 у справі №\~709/175/24 її позовні вимоги рол встановлення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті сина задоволені; їй визначено додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті сина [PERSON] тривалістю 1 місяць. Відповідно до Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 23.10.2024 № 78863966, яка надійшла у відповідь на запит суду, після смерті [PERSON] спадкова справа не заведена (а.с. 45) Під час розгляду справи, виходячи зі змісту позову та досліджених судом доказів, судом не встановлено наявність спадкоємців, які прийняли спадщину, що відкрилася після смерті [PERSON] . Суд зауважує, що у справах про визначення додаткового строку для прийняття спадщини можуть бути порушені права іншого спадкоємця, який прийняв спадщину, або за відсутності таких спадкоємців - територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Матеріали цивільної справи не містять доказів про прийняття спадщини після смерті [PERSON] його дружиною [PERSON] , відповідачкою у справі. Натомість, незважаючи на роз`яснення судом позивачці положень цивільно-процесуального законодавства про те, що визначення відповідачів, предмета і підстав спору є правом позивача, суд не уповноважений з власної ініціативи залучати до участі у справі співвідповідачів, позивачкою не було подано клопотання про залучення до участі у справі як співвідповідача територіальну громаду в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини Чорнобаївську селищну раду Золотоніського району Черкаської області. Відповідно до ч. 1,3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Відповідач\~- це особа, яка має безпосередній зв`язок зі спірними матеріальними правовідносинами та яка, на думку позивача, порушила, не визнала або оспорила його права, свободи чи інтереси і тому притягується до участі у цивільній справі для відповіді за пред`явленими вимогами. У постанові від 17.04.2018 у справі\~№ 523/9076/16-ц\~Велика Палата Верховного Суду вказала, що пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Суд вважає, що позивачкою не залучено до участі у справі належного відповідача - територіальну громаду в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини Чорнобаївську селищну раду Золотоніського району Черкаської області, оскільки після смерті [PERSON] спадщина не була прийнята ні його матір`ю (позивачкою), ні дружиною (відповідачкою). Незалучення належного відповідача у справі є самостійною підставою для відмови у позові. Суд не приймає визнання позову відповідачкою [PERSON] , викладене у її заявах від 30.09.2024 та 24.10.2024, оскільки суду не були надані докази про прийняття нею спадщини після смерті чоловіка [PERSON] . Таке визнання позову призве до порушення прав та інтересів територіальної громади в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини після смерті [PERSON] . Разом з цим, суд зауважує, позивачка своєчасно у визначений законом шестимісячний строк з дня відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини у нотаріальну контору не подала. Також у визначений рішенням Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 26.03.2024 у справі №\~709/175/24 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті сина [PERSON] тривалістю 1 місяць до нотаріуса із відповідною заявою не звернулася. Позивачкою до суду не надані докази про наявності об`єктивних, непереборних обставин, які б перешкодили їй звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після набрання рішенням законної сили. Як уже було зазначено судом, такі причини пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини, як власна недбалість або необізнаність, зайнятість на роботі або по господарству, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини не є підставою для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Отже з позовної заяви, її пояснень та долучених до позову документів вбачається, що позивачкою не здійснено можливих та необхідних заходів для прийняття спадщини у встановлений законом строк. Відповідно до постанови Верховного Суду від 14.12.2021 у справі N 398/3651/19 якщо у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через власну пасивну поведінку, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Отже, суд дійшов висновку про те, що позивачка не довела існування об`єктивних та непереборних перешкод на вчинення нею своєчасних дій щодо прийняття спадщини після смерті матері. За наведених обставин суд дійшов до висновку про відмову у позові. Розподіл судових витрат між сторонами Відповідно до положень ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивачка була звільнена від сплати судового збору. Покликаючись на положення статей\~259,\~263-265 ЦПК України, суд ,

Outcome: dismissed