Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-01 00:00:00

[PERSON] через свого представника адвоката Ященко Неллі Леонідівну звернувся до Вінницького міського суду з позовом до [PERSON] , CLAVALEX LTD про захист честі, гідності та ділової репутації. Позов мотивовано тим, що 11.01.2024 було встановлено, що на веб-ресурсі https://ipress.ua/ було здійснено публікацію статті під назвою «Хто скуповує елітну нерухомість Київщини?». Під час аналізу публікації було встановлено, що обставини та факти, що вказаній у даній статті, порушують права [PERSON] . Вказана вище інформація міститься у висловлюваннях автора статті та не відповідає дійсності, а тому вказане стало підставою для звернення до суду за захисту та відновленням порушених прав Позивача. Разом з тим, 12.07.2024 було направлено адвокатський запит на електронну пошту веб-ресурсу iPress.ua (https://ipress.ua/) з запитом щодо надання та 25.07.2024 отримано відповідь з інформацією про автора та власника веб-ресурсу - [PERSON] , який є автором статті, та компанію-нерезидента CLAVALEX LTD. Таким чином, станом на 25.07.2024 Позивачем було встановлено особу автора статті, а саме Відповідача 1 [PERSON] , а як власника веб-ресурсу компанію-нерезидента CLAVALEX LTD з місцем реєстрації м. Нікосія, Кіпр з наявним представником адвокатом Кондаковим Артемом Геннадійовичем. Формулювання, які опублікованні у формі статті на вказаному веб-ресурсі не є припущеннями, оціночними судженнями автора, а саме фактичним твердженням автора щодо усіх тез. Окрім цього, вказана інформація є негативною, адже автор стверджує про вчинення позивачем злочинів, наявності зв`язку з країною-агресором, а також фінансування ДНР, ЛНР, що кожне окремо порочить честь позивача. Вказана стаття є недостовірною, а також негативною для ділової репутації Позивача як фізичної особи, чим порушує його право на презумпцію невинуватості, а також публічно поширеною [PERSON] та редакцією iPress в особі власника веб-ресурсу CLAVALEX LTD. Відновити порушене право Позивача можливо шляхом: - визнання недостовірною та такою, що принижує репутацію [PERSON] інформацію, публічно поширену [PERSON] та CLAVALEX LTD у статті під назвою «Хто скуповує елітну нерухомість Київщини?». У зв`язку з вище викладеним позивач звернувся до суду з позовом про захист честі, гідності та ділової репутації. Крім того, просив стягнути із відповідачів на його користь понесені судові витрати. Ухвалою суду від 30.08.2024 матеріали позовної заяви залишено без руху та надано термін позивачу для усунення недоліків. 18.01.2024 на адресу суду надійшла заява про усунення недоліків, а також позовна заява у новій редакції, згідно якої позивач просив визнати недостовірною та такою, що принижує репутацію [PERSON] інформацію, публічно поширену [PERSON] та CLAVALEX LTD у статті під назвою «Хто скуповує елітну нерухомість Київщини?», зобов`язати CLAVALEX LTD протягом тижня з дня набрання рішенням суду законної сили спростувати недостовірну інформацію про [PERSON] у спосіб, який така інформація була оприлюднена, зокрема шляхом здійснення публікації на веб-сайті [INFO] і стягнути з відповідачів судові витрати. Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 11.09.2024 позовна заява прийнята до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. 01.10.2024 представник відповідача [PERSON] адвокат Ковбаса О.С. подав відзив на позовну заяву, у якому зазначив, що [PERSON] , підтверджує, що ним було здійснено написання та оприлюднення на веб-ресурсі https://ipress.ua/ статті під назвою «Хто скуповує елітну нерухомість Київщини?». Вказане було здійснено Відповідачем 1 як автором статті та за наявності статусу журналіста. Разом з тим, ним не було порушено обов`язків журналіста під час підготовки та оприлюднення спірної статті. Відповідач вважає, що позивач є публічною особою, яка може піддаватися критиці. При поширенні недостовірної інформації стосовно публічних осіб, вирішення справ про захист їх гідності, честі чи ділової репутації має свої особливості. Разом з тим, надані Позивачем тези до спростування містять саме оціночні судження, а не фактичні твердження. Зокрема, Позивач має власні погляди, принципи, переконання емоційні реакції щодо подій та озвучує власну критику. Відповідач, з урахуванням отриманої з власних джерел інформації, має підстави для відповідних припущень, які не підлягають спростуванню та не є такими, що принижують честь і гідність особи. Журналіст має право не розкривати свої джерела інформації та не надавати відомості, за допомогою яких їх можна встановити. Таким чином, Відповідач 1 має право на захист та нерозкриття власних джерел інформації. Враховуючи все вищенаведене, відповідач [PERSON] просив відмовити в задоволенні позовних вимог. Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 02.10.2024 у задоволенні клопотання представника відповідача [PERSON] - адвоката Ковбаси Олега Станіславовича про проведення судового засідання в режимі відеоконференції відмовлено. 04.10.2024 представника відповідача CLAVALEX LTD адвокат Кондаков А.Г. подав відзив на позовну заяву, у якому зазначив що Відповідач-2 є власником веб-ресурсу iPress та взаємодіє з журналістами, блогерами, іншими особами, що публікують інформація на веб-ресурсі на підставі Договору про користування сайтом, а також Правил користування сайтом. Зокрема, відповідно до п. 3 Загальних положень Правил користування сайтом передбачено, що Адміністрація сайту не несе відповідальності за зміст рекламних матеріалів та інформаційних статей, коментарів та блогів користувачів, які розміщені на сторінках сайту, а також за наслідки їхньої публікації і використання. Думка авторів статей, коментарів, блогів, розміщених на їхньому ресурсі, може не збігатися з думками і позицією редакції. Таким чином, відповідальність щодо поширеної інформації, у випадку доведення її недостовірності, лежить на Користувачі сайту, зокрема Відповідачеві 1 - авторові статті. На підставі викладеного представник відповідача 2 просив відмовити у задоволенні позовної заяви [PERSON] 07.10.2024 представник позивача [PERSON] подала відповідь на відзиви Відповідача 1 та Відповідача 2. Щодо аргументів, зазначених у відзиві Відповідача 1 зазначають наступне. По-перше, представник Відповідача 1 зазначає, що Позивач є публічною особою, яка може піддаватися критиці. У зв`язку з цим, межа допустимої критики щодо політичного діяча чи іншої публічної особи є значно ширшою, ніж окремої пересічної особи. Публічні особи неминуче відкриваються для прискіпливого висвітлення їх слів та вчинків і повинні це усвідомлювати. Разом з тим, вимоги Позивача полягають у загальному захисті своїх фундаментальних прав, зокрема, право на захисту честі й гідності, яке було порушення у грубій формі шляхом поширення щодо нього недостовірної інформації. Таким чином, Позивач вимагає не посиленого захисту, а його базового відображення у Конституції та цивільному законодавстві. По-друге, представник Відповідача 1 зазначає, що надані Позивачем тези до спростування містять саме оціночні судження, а не фактичні твердження. Зокрема, Позивач має власні погляди, принципи, переконання емоційні реакції щодо подій та озвучує власну критику. Однак, вказане спростовується висновком експерта №056/148 від 05.08.2024 під час проведення семантико-текстуальної лінгвістичної експертизи. Зокрема, у висновку відображено саме використання автором статті фактичних тверджень. По-третє, представник Відповідача 1 зазначає, що Відповідач 1 має право на захист та нерозкриття власних джерел інформації. Зазначене право Відповідача 1 на захист та нерозкриття власних джерел інформація є його гарантованим правом, однак, саме автор статті несе відповідальність за доведення достовірності зазначеної інформації. Таким чином, саме Відповідач має довести, що вказана вище інформація є достовірною. Таким чином, у випадку неможливості розкриття джерела інформації, журналіст, зокрема Відповідач 1, повинен надати альтернативні докази на спростування поширеної ним інформації. Разом з тим, таких доказів не було надано. Щодо аргументів (доводів), зазначених у відзиві Відповідача 2 представник позивача зазначає наступне. Представником Відповідача 2 зазначено, що відповідальність щодо поширеної інформації, у випадку доведення її недостовірності, лежить на Користувачі сайту, зокрема Відповідачеві 1 - авторові статті. Разом з тим, Відповідач-2 як власник веб-ресурсу не несе відповідальності за зміст інформації, що оприлюднюється, а також не несе обов`язку перевірки такої інформації під час публікації статті, новини або інших даних. Однак, вказане не відповідає дійсності з огляду на надані Відповідачем 2 Правил користування сайтом та Договором про користування сайтом. Таким чином, Адміністрація веб-ресурсу (сайту) прямо бере на себе повноваження щодо модерування змісту інформації, що поширюється на власному веб-сайті. Якщо автор поширеної інформації невідомий або його особу та/чи місце проживання (місцезнаходження) неможливо встановити, а також коли інформація є анонімною і доступ до сайту вільним, належним відповідачем є власник вебсайту, на якому розміщено зазначений інформаційний матеріал, оскільки саме він створив технологічну можливість та умови для поширення недостовірної інформації. Таким чином, Відповідач 2 є належним відповідачем у справі та несе відповідальність за поширення недостовірної інформації про Позивача. Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 07.10.2024 підготовче провадження у справі закрито та призначено справу до судового розгляду. Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 14.10.2024 клопотання представника позивача [PERSON] - адвоката Ященко Н.Л., представника відповідача [PERSON] адвоката Ковбаси О.С., представник відповідача CLAVALEX LTD адвоката Денисенка І.М. про проведення судового засідання у режимі відеоконференції задоволено. В судовому засіданні представник позивача адвокат Ященко Н.Л. підтримала позовні вимоги та просила їх задовольнити. Представник відповідача [PERSON] адвокат Ковбаса О.С. просив відмовити в задоволенні позовних вимог, з підстав, викладених у відзиві. Представника відповідача CLAVALEX LTD адвокат Денисенко І.М. просив відмовити в задоволенні позовних вимог, з підстав, викладених у відзиві. Заслухавши пояснення сторін, дослідивши обставини справи, оцінивши докази у їх сукупності, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до ст. 297 ЦК України - кожен має право на повагу до його гідності та честі, гідність та честь фізичної особи є недоторканними. Фізична особа має право звернутися до суду з позовом про захист її гідності та честі. Відповідно до положень частини 1 статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (частина 3 статті 12 ЦПК України). Згідно із ч. 1 ст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Судом встановлено, [INFO] на веб-ресурсі https://ipress.ua/ було здійснено публікацію статті під назвою «Хто скуповує елітну нерухомість Київщини?». Зі змісту статті вбачається, що " [PERSON] став власником 33-поверхового бізнес-центру «Парус» у самісінькому центрі Києва. Примітно, що декількома місяцями раніше, а саме у січні того ж року, ще одна компанія [PERSON] придбала на аукціоні заміський комплекс "Промінвестбанку" у Конча-Заспі. Причому за офіційною заявою Фонду гарантування вкладів фізичних осіб (розпорядника майна) із посиланням на Prozorro ціна продажу перевищила стартову на 120 мільйонів гривень. Враховуючи масштаби угод постає логічне питання, хто такий [PERSON] та звідки в нього гроші? Бізнес на азартних іграх в Україні з їх легалізацією швидко став напрочуд прибутковим і скандальним, адже справжні прибутки казино та прізвища їхніх власників приховують всіма можливими способами. Так от, [PERSON] володіє онлайн-казино під брендом Vulkan. Згідно з реєстрами видно, що у компанії інші кінцеві бенефіціарні власники, однак саме [PERSON] фактично контролює компанію. І не одну. Серед інших активів пана [PERSON] слід відзначити ще бетінгову компанію GG.BET, яка нещодавно отримала ліцензію і на оперування в Україні. [PERSON] також володіє і повністю контролює українські дочірні компанії ТОВ «ГГБЕТ» та ТОВ «Конкуерор». І цей факт викриває конфлікт бізнес-інтересів: з одного боку пан [PERSON] має на меті розвиток своєї бетінгової компанії GG.BET (зокрема її української дочірної компанії ТОВ «ГГБЕТ») та бренду GG.BET з іншого купує одну з провідних кіберспортивних організацій. І тут ми навіть не беремо до уваги етичну складову питання: [PERSON] володіє одночасно мережею казино Vulkan, яка пов`язує його з росіянами, і компаніями GG.BET включно із ТОВ «ГГБЕТ» та ТОВ «Конкуерор», які працюють в Україні. Крім того, в Україні йому належать і такі гральні заклади як GG Casino. Можливо найцікавішою є компанія Vulkan, в якій [PERSON] довгий час працював, і яка насправді є мережею онлайн-казино Vulkan, що працює в Росії і до якої насправді причетний [PERSON] . Однак, якщо подивитися на історію появи бренду [PERSON] у біографії [PERSON] , то бачимо, що [PERSON] відповідав за оперативне управління ще одним бізнесом. Яким бізнесом? Порностудії, дейтинг та онлайн-казино. Гарний послужний список. Але не все так просто, адже незаконні ігрові заклади та порнобізнес [PERSON] діяли як на території України, так і в росії. Ще у 2015-2016 роках стало відомо про існування в Україні розгалуженої мережі порностудій та сайтів знайомств, тобто дейтингу, а також про те, що одним з їх власників є все той же [PERSON] . Зокрема, у 2016 році СБУ відкривала кримінальне провадження через незаконну діяльність у сфері азартних ігор щодо [PERSON] . Тоді він організував нелегальні онлайн-казино під брендом "Вулкан" в Україні, а зароблені гроші, за даними СБУ, виводив на фіктивні підприємства, в офшори та на фінансування терористичних організацій "ДНР" та "ЛНР". Перше кримінальне проваждення згодом еволюціонувало в цілу їх низку, зокрема за фактом протиправних дій, які спрямовані на заподіяння шкоди національним інтересам і безпеці України, суверенітету, територіальній цілісності, державній, економічній, інформаційній безпеці, фінансуванню тероризму. Але чи це все? Аж ніяк. [PERSON] працював менеджером і просував в Україні проєкти ще одного російського персонажу [PERSON] . Саме [PERSON] допоміг [PERSON] частково обійти гемблінгові заборони у російській федерації довгий час [PERSON] контролював "Ростелеком", йому належали 7,22% акцій провайдера. Хто ще? Ще є [PERSON] , який є керівником одного з наймасштабніших провайдерів росії " [PERSON] ", а також це особа, яка світиться майже у всіх санкційних списках ЄС та США. Саме ця людина є покровителем [PERSON] , як наслідок на рекламу казино [PERSON] не поширюються заборони "Росспоживнагляду". Якщо ви втомилися від російських персонажів, то це ще не кінець. Зв`язок [PERSON] з російським кримінальним капіталом і спецслужбами на цьому не завершується. Один з доказів, що росіяни спокійно скуповують жирні шматки української державної власності, є зв?язок [PERSON] з інвестиційним фондом Finstar, основним співвласником якого є російський підприємець [PERSON] . Тож, і зараз, у період російсько-української війни, [PERSON] продовжує відмивати російські гроші, скуповуючи елітну нерухомість та бізнес в українській столиці. Наприклад, квадратний метр у самому центрі Києва обійшовся Кріппі (а точніше росіянам, на яких він працює і на чиї гроші скуповує столицю) трохи більше ніж тисяча доларів за метр. За 827 тисяч доларів (за курсом на момент продажу) російські господарі [PERSON] отримали від України подарунок: фізкультурно-оздоровчий корпус (1420,1 кв. м); готель (1249,8 кв. м); готельний комплекс (184,1 кв. м); банкетний зал на 50-250 осіб; 3 конференц-зали та кімната для переговорів; 3 будинки охорони; 16 альтанок; штучне озеро; 2 басейни; комплексна будівля (632 кв. м); кафетерій (97,1 кв. м); 2 гаражі (по 80,8 кв. м); операторська; котельня; міні-бар (50,6 кв. м); танц-майданчик; майданчик для міні-гольфу; колиба та технічні споруди. Здається, одіозний шахрай, який, судячи з усього, поставив собі за мету заспамити фейками про власну персону весь інтернет, старанно зачищає інформаційне поле, щоб приховати сліди своїх масштабних афер. [PERSON] дійсно проявив напрочуд велику винахідливість у справі захисту свого імені ні, він не почав "закидувати" суди позовами про захист честі, гідності та ділової репутації, він просто став надавати про себе безглузду інформацію. Замість відображення реальності [PERSON] є власником незаконних гральних закладів, порно-бізнесу, дейтингу на території України і рф, ми бачимо "вулканолога", "футболіста" і просто людину-генія у усіх проявах настільки різних сфер. І хоча інститут репутації у бізнесових колах України величина змінна та умовна, все ж таки корисно мати на увазі, хто є хто. А [PERSON] ніхто інший, як власних мережі онлайн-казино "Вулкан", інших гральних закладів на території України та рф, беттінг-компанії GG.BET, російський поплічник та колаборант." Автором статті є [PERSON] . 27.06.2024 адвокатом Ященко Н.Л. направлено адвокатський запит до ТОВ «Ю-Контрол» згідно якого просила надати інформацію щодо документів, критеріїв, методики, чинників та джерел на підставі яких формується інформація стосовно «груп компаній» аналітичною онлайн-системою «YouControl». Надати перелік компаній, які наявні у «групі компаній» Кріппи М.В. З інформації, наданої ТОВ «Ю-Контрол» вбачається, що станом на час надання цієї відповіді наступні підприємства входять до групи «Група Максима Кріппи»: 1. АТ «Закритий Недиверсифікований Венчурний Корпоративний Інвестиційний Фонд «АРС КЕПІТАЛ» (ідентифікаційний код: 44625575); 2. ПАТ «Закритий Недиверсифікований Венчурний Корпоративний Інвестиційний Фонд «Дельта Інвест Проект» (ідентифікаційний код: 38347339); 3. ТОВ «Ола Файн» (ідентифікаційний код: 43949061); 4. ТОВ «Ола Фінанс» (ідентифікаційний код: 43911153); 5. ТОВ «УМТС» (ідентифікаційний код: 32597388); 6. ТОВ «Мейнкаст» (ідентифікаційний код: 42259830); 7. ТОВ «Цитадель Архітектс» (ідентифікаційний код: 44240381); 8. ТОВ «ГСК Україна» (ідентифікаційний код: 45044582); 9. ТОВ «Клуб Ягуар» (ідентифікаційний код: 34198852); 10. ТОВ «Цитадель Інновейшнз» (ідентифікаційний код: 41748785); 11. ТОВ «НАВІ Ю.ЕЙ.» (ідентифікаційний код: 42212420); 12. ТОВ «Профіт Тім» (ідентифікаційний код: 39472310); 13. ТОВ «Дантел» (ідентифікаційний код: 34361213); 14. ТОВ «Берег» (ідентифікаційний код: 30306866); 15. ТОВ «Парус Холдінг» (ідентифікаційний код: 44064310); 16. ТОВ «Теріса» (ідентифікаційний код: 42950043); 17. ТОВ «Іксіон Груп» (ідентифікаційний код: 35326494); 18. ТОВ «Мідал» (ідентифікаційний код: 42948842); 19. ТОВ «Цитадель Ріверсайд» (ідентифікаційний код: 42526910); 20. ТОВ «Передові Технології Плюс» (ідентифікаційний код: 33191861); 21. ТОВ «Броварський Оптовий Ринок» (ідентифікаційний код: 35326300); 22. ТОВ «СЛВ-П» (ідентифікаційний код: 21589793); 23. MAINCAST LIMITED (МЕЙНКАСТ ЛІМІТЕД), країна реєстрації: Кіпр; 24. ГСК ГЕЙМ ВОРЛД ГЛОБАЛ ЛТД (GSC GAME WORLD GLOBAL LTD) країна реєстрації: Кіпр; 25. ЦИТАДЕЛЬ ВЕНЧЕРЗ КІПР ЛІМІТЕД (CITADEL VENTURES CYPRUS LIMITED) країна реєстрації: Кіпр; 26. НАТУС ВІНСЕР ІСПОРТС ЛТД BVI, країна реєстрації: [PERSON] . Станом на час надання цієї відповіді наступні організації мають відношення до групи «Група Максима Кріппи»: 1. Громадська Спілка «Українська Професійна Кіберспортивна Асоціація» (ідентифікаційний код: 43713534); 2. Благодійна Організація «МК Фаундейшн» (ідентифікаційний код: 44867928). 12.07.2024 адвокатом Ященко Н.Л. направлено адвокатський запит до редакції сайту iPress.ua, згідно якого просила надати інформацію про автора статті «Хто скуповує елітну нерухомість Київщини?», надати інформацію про власника веб-ресурсу https://ipress.ua/, де було розміщено дану статтю. У відповідь на адвокатський запит редактор проєкту [PERSON] надав інформацію, з якої вбачається, що автором статті є [PERSON] . Власником веб-ресурсу https://ipress.ua/ є юридична особа CLAVALEX LTD, представником якої є Кондаков Артем Геннадійович. Згідно витягів з Державного реєстру санкцій сформованих 27.06.2024 вбачається що санкційні дії відносно «ПАТ «ЗНВ КІФ «ДЕЛЬТА ІНВЕСТ ПРОЕКТ», «ТОВ «НАВІ Ю.ЕЙ», «ТОВ "МІДАЛ», «ТОВ «ОЛА ФІНАНС», «ТОВ «МОНАКО КЛУБ», «ТОВ «ГСК Україна», «ТОВ «ЦИТАДЕЛЬ АРХІТЕКТС», «ТОВ «ПРОФІТ ТІМ», «ТОВ «ГЛОБАЛ ОНЛАЙН», « [PERSON] », «ТОВ «УМТС», «ТОВ «ПАРУС ХОЛДІНГ», «ТОВ «ОЛА ФАЙН», «ТОВ «ПЕРЕДОВІ ТЕХНОЛОГІЇ ПЛЮС», 2ТОВ «ЦИТАДЕЛЬ РІВЕРСАЙД», «ТОВ «ТЕРІСА», «ТОВ «ІКСІОН ГРУП», «ТОВ «СЛВ-П», «ТОВ «КАПІТАЛ-ГРУП», «ТОВ «КЛУБ ЯГУАР», «ТОВ «БЕРЕГ», «АТ «ЗНВКІФ «АРС КЕПІТАЛ», «ТОВ «ДАНТЕЛ», «ТОВ «ФК «ДЕЛЬТА + ФІНАНС», «ТОВ «МЕЙНКАСТ», «ТОВ «ЛЕО-ГРУП», «ТОВ «НОВОЛОДЖИК», «БЛАГОДІЙНА ОРГАНІЗАЦІЯ «МК ФАУНДЕЙШН», «ТОВ «ЦИТАДЕЛЬ ІННОВЕЙШНЗ», «ТОВ «БРОВАРСЬКИЙ ОПТОВИЙ РИНОК» в Державному реєстрі санкцій не знайдено. 07.04.2021 комісією з регулювання азартних ігор та лотерей винесено рішення про видачу ТОВ «Конкуерор» ліцензії на провадження діяльності з організації та проведення азартних ігор казино в мережі Інтернет. 04.04.2024 комісією з регулювання азартних ігор та лотерей винесено рішення №183, яким анульовано ТОВ «Конкуерор» бренд організатора азартних ігор «VULKAN CASINO». Згідно свідоцтв на торговельну марку «Vulcan», «Wagener Vulcanizers», «Вулкан Бет», «Вулкан Енергії», «Вулкан Джекпот», «Вулкан Vegas», «Вулкан Сервіс», «Вулкан», «GGBET», ТОВ «ГГБЕТ», «VULKAN Distribution», «Vulkan Vegas», «Vulkan Service», «Vulkan Сasino», «Vulkan Loto», «Vulkan Slots», «Vulkan Inox», вбачається, [PERSON] не є власником чи володільцем вказаних торгових марок. Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно зі статтею 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Статтею 10 ЦПК України визначено, що суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Забороняється відмова у розгляді справи з мотивів відсутності, неповноти, нечіткості, суперечливості законодавства, що регулює спірні відносини. За змістом частин першої та другої статті 34 Конституції України кожному гарантовані права на свободу слова, вільне вираження своїх поглядів і переконань, вільне поширення інформації, зокрема письмово. Здійснення цих прав може бути обмежене законом в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадського порядку з метою запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров`я населення, для захисту репутації або прав інших людей, для запобігання розголошенню інформації, одержаної конфіденційно, або для підтримання авторитету і неупередженості правосуддя (частина третя статті 34 Конституції України). Кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей (частина перша статті 68 Конституції України). Положеннями частини першої статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» закріплено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику ЄСПЛ як джерело права. Кожен має право на свободу вираження поглядів у розумінні статті 10 Конвенції, якою передбачено свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади і незалежно від кордонів. Статтею 201 ЦК України передбачено, що, зокрема, честь, гідність і ділова репутація є особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством, а статтями 297, 299 ЦК України передбачено право на повагу до гідності та честі, а також право на недоторканість ділової репутації. Фізична особа має право вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію (частина перша статті 302 ЦК України). Фізична особа, яка поширює інформацію, зобов`язана переконатися в її достовірності (абзац перший частини другої статті 302 ЦК України). За приписами частин першої, четвертої, шостої та сьомої статті 277 ЦК України фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім`ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації. Спростування недостовірної інформації здійснюється особою, яка поширила інформацію. Поширювачем інформації, яку подає посадова чи службова особа при виконанні своїх посадових (службових) обов`язків, вважається юридична особа, у якій вона працює. Фізична особа, особисті немайнові права якої порушено у друкованих або інших медіа, має право на відповідь, а також на спростування недостовірної інформації у тому ж медіа в порядку, встановленому законом. Якщо відповідь та спростування у тому ж медіа є неможливими у зв`язку з його припиненням, така відповідь та спростування мають бути оприлюднені в іншому медіа, за рахунок особи, яка поширила недостовірну інформацію. Спростування недостовірної інформації здійснюється незалежно від вини особи, яка її поширила. Спростування недостовірної інформації здійснюється у такий же спосіб, у який вона була поширена. Юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи, є сукупність таких обставин: поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право. Під поширенням інформації необхідно розуміти: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі. Поширенням інформації також є вивішування (демонстрація) в громадських місцях плакатів, гасел, інших творів, а також розповсюдження серед людей листівок, що за своїм змістом або формою порочать гідність, честь фізичної особи або ділової репутації фізичної та юридичної особи. Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені). Вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначити характер такої інформації та з`ясувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням, встановити факт поширення недостовірної інформації та факт того, що поширена інформація стосується саме особи позивача і що поширена інформація порушує особисті немайнові права особи позивача або перешкоджає повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право, при цьому саме позивач повинен довести факт поширення інформації відповідачем. Відповідно до частини другої статті 30 Закону України «Про інформацію» оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовностилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та їх правдивість не доводиться. Спростованою може бути інформація, яка містить відомості про події та явища (факти), яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені). В будь-якому випадку це має бути інформація, істинність якої можливо перевірити, існування таких фактів не залежить від їх суб`єктивного сприйняття чи заперечення через думки і погляди особи. Вільне вираження поглядів є істотним чинником повноцінного розвитку особистості в суспільстві, як і здатність особи сприймати заперечення, спонукання, заохочення через думки, ідеї, висловлені іншими людьми. Статтею 10 Конвенції передбачено, що кожен має право на свободу вираження поглядів. Це право включає свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади і незалежно від кордонів. Здійснення цих свобод, оскільки воно пов`язане з обов`язками і відповідальністю, може підлягати таким формальностям, умовам, обмеженням або санкціям, що встановлені законом в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадської безпеки, для охорони порядку або запобігання злочинам, для охорони здоров`я або моралі, для захисту репутації або прав інших осіб, для запобігання розголошенню конфіденційної інформації або підтримання авторитету і безсторонності суду і є необхідним в демократичному суспільстві. Згідно з усталеною практикою ЄСПЛ свобода вираження поглядів є однією з важливих засад демократичного суспільства та однією з базових умов прогресу суспільства в цілому та самореалізації кожної окремої особи. Відповідно до пункту 2 статті 10 Конвенції вона стосується не тільки «інформації» чи «ідей», які сприймаються зі схваленням чи розглядаються як необразливі або нейтральні, але й тих, які можуть ображати, шокувати чи непокоїти. Як зазначено у рішенні ЄСПЛ, зокрема, Lingens v. Austria, № 9815/82, § 46, 08 липня 1986 року, свобода вираження поглядів, гарантована пунктом 1 статті 10 Конвенції, становить одну з основних підвалин демократичного суспільства й одну з принципових умов його розвитку та умов реалізації кожної особи. За умови додержання пункту 2 свобода вираження стосується не лише тієї «інформації» чи тих «ідей», які отримані належним чином або розглядаються як необразливі чи незначні, а й тих, що викликають образу, обурення або неспокій. Такими є вимоги плюралізму, терпимості й широти поглядів, без яких «демократичне суспільство» неможливе. Повинно бути зроблене чітке розмежування між констатацією фактів та оціночними судженнями. У той час як наявність фактів може бути продемонстровано, достовірність оціночних суджень не піддається доведенню. Вимогу доводити достовірність оціночних суджень неможливо виконати, вона порушує свободу думки як таку. Отже, коли робляться твердження про поведінку третьої особи, деколи може бути важко віднайти різницю між оцінкою фактів та оціночними судженнями. Проте навіть оціночне судження може бути надмірним, якщо воно не має під собою фактичних підстав. Факт поширення оспорюваної інформації підтверджується наявними в матеріалах справи доказами. Щодо недостовірності оспорюваної інформації суд враховує наступне. 21.06.2024\~представником позивача\~адвокатом Ященко\~Н.Л.\~направлено адвокатський\~запит до\~Служби безпеки\~України,\~щодоінформації про те, чи наявні кримінальні провадження, що перебувають/або перебували у підслідності органів Служби безпеки України стосовно [PERSON] , чи відкривалось кримінальне провадження Службою безпеки України у 2016 році стосовно [PERSON] як фізичної особи, чи повідомлялось про підозру [PERSON] , чи має статус обвинуваченого [PERSON] , чи володіє Служба безпеки України даними щодо співпраці/фінансування [PERSON] з країною агресором, ЛНР/ДНР чи підсанкційними особами? У відповідь на адвокатський запит Головне слідче управління СБУ надало відповідь з якої вбачається, що згідно з даними ЄРДР станом на 27.06.2024 у кримінальних провадженнях, які розслідуються слідчими органів безпеки, повідомлення про підозру [PERSON] не здійснювалося. 21.06.2024 адвокатом Ященко Н.Л. направлено адвокатський запит до Національної поліції України, щодо інформації про те, чи наявні кримінальні провадження стосовно [PERSON] чи повідомлялось про підозру [PERSON] , чи має статус обвинуваченого [PERSON] , чи був раніше/або є на разі [PERSON] фігурантом (особою щодо якої здійснювалось досудове розслідування) будь-якого (-их) кримінальних проваджень, чи наявна в Національній поліції України інформація щодо причетності [PERSON] до організації/або діяльності порностудій, казино Vulkan, чи про співпрацю/фінансуваня країни агресора, ЛНР/ДНР або підсанкційних осіб? У відповідь на адвокатський запит Департамент інформаційно-аналітичної підтримки Національної поліції України надало відповідь з якої вбачається, що станом на 24.06.2024 з даними інформаційно-аналітичної системи [PERSON] до кримінальної відповідальності не притягується, засудженим не значиться. 21.06.2024 адвокатом Ященко Н.Л. направлено адвокатський запит до Генеральної прокуратури України, що інформації про те, чи наявні кримінальні провадження стосовно [PERSON] чи повідомлялось про підозру [PERSON] , чи має статус обвинуваченого [PERSON] , чи був раніше/або є на разі [PERSON] фігурантом (особою щодо якої здійснювалось досудове розслідування) будь-якого (-их) кримінальних проваджень, чи наявна в Національній поліції України інформація щодо причетності [PERSON] до організації/або діяльності порностудій, казино Vulkan, чи про співпрацю/фінансуваня країни агресора, ЛНР/ДНР або підсанкційних осіб? У відповідь на адвокатський запит Офіс Генерального прокурора надав відповідь з якої вбачається, що станом на 24.06.2024 кримінальних проваджень, в яких містяться відомості про притягнення [PERSON] до кримінальної відповідальності як підозрюваного, обвинуваченого не встановлено. Отже, із відповідей на адвокатські запити судом встановлено, що відносно Позивача відсутні будь-які кримінальні провадження, у яких останньому повідомлялося про підозру або стосовно якого винесено обвинувальні вироки, в тому числі відсутні і кримінальні провадження, де Позивачу повідомлялось про підозру чи складалися обвинувальні акти. Незважаючи на вказане, Відповідачі створили та поширили інформацію, яка може бути принизливою для честі й гідності Позивача. Враховуючи зазначене, суд приходить до висновку, що створена та поширена Відповідачами інформація щодо Позивача є недостовірною, порушує честь, гідність і ділову репутацію, а також презумпцію невинуватості Позивача. Крім цього, суд бере до уваги висновки Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду в постанові від 30 вересня 2019 року у справі № 742/1159/18, який зазначив, що вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначати характер такої інформації та з`ясовувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням. 05.08.2024 Українським бюро лінгвістичних експертиз проведено семантико-текстуальну лінгвістичну експертизу №056/148. Об`єктом експертизи є текст публікації «Хто скуповує елітну нерухомість Київщини?» оприлюдненої 11.01.2024. Результати експертизи можна стисло підсумувати наступним чином: висловлення, зазначені у даній статті виражені у формі твердження. Публікація «Хто скуповує елітну нерухомість Київщини» оприлюднена [INFO] містись інформацію, яка може бути принизливою для честі й гідності [PERSON] і завдавати шкоди його діловій репутації. На переконання суду, Висновок експерта за результатами проведення судової лінгвістичної (семантико-текстуальної) експертизи вчергове підтверджує, що поширена відповідачами оспорювана інформація викладена у формі фактичного твердження, а не оціночного судження, має негативний характер, є принизливою для честі і гідності [PERSON] та завдає шкоди його діловій репутації. Таким чином, позивач довів факт поширення відносно нього недостовірної та негативної інформації, яка принижує її честь та гідність, а відповідачі, в свою чергу, не довели протилежного. Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог та необхідність їх задоволення. Оскільки позовні вимоги задоволено повністю, тому відповідно до ст.\~141\~ЦПК України слід стягнути з відповідачів на користь позивача понесений судовий збір у розмірі по 1211,20 грн з кожного відповідача.

Outcome: approved