Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-26 00:00:00

29 грудня 2023 року [PERSON] звернулась до суду з позовом до Лютенської сільської ради Миргородського району Полтавської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Ухвалою судді від 03.01.2024 року провадження у зазначеній справі відкрито. В судове засідання позивач не з`явилась, направила до суду заяву про підтримання цивільного позову в повному обсязі, просила справу розглянути без її участі. Представник відповідача Лютенської сільської ради Миргородського району до суду не з`явився, надав заяву, в якій просив справу розглянути без його участі, відзив на позов не надав, не заперечував проти задоволення позову. Відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Судом встановлено, що [PERSON] належала на праві власності земельна ділянка площею 0,38 га, розташована на території Рашівської сільської ради, призначена для обслуговування житлового будинку - 0,25 га та ведення підсобного господарства 0,13 га, що підтверджується копією Державного акту на право приватної власності на землю серії І-ПЛ №047922 виданого 10.02.1997 Рашівською сільською радою, який зареєстровано в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за № 61. Відповідно до довідки виконавчого комітету Лютенської сільської ради №923 від 04.08.2021, будинковолодіння в [ADDRESS] , згідно погосподарської книги №9, особовий рахунок № [NUMBER] станом на 01.07.1990 року відносилось до типу колгоспного двору. Членами колгоспного двору станом на 01.07.1990 року були [PERSON] та [PERSON] . [PERSON] та [PERSON] були батьками позивача [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження [PERSON] , в якому матір`ю позивача вказано [PERSON] . Згідно свідоцтва про одруження, позивач змінила своє дошлюбне прізвище [PERSON] на прізвище чоловіка [PERSON] . Відповідно до свідоцтва про розірвання шлюбу, позивач після розірвання шлюбу залишила прізвище [PERSON] . 24 квітня 2000 року [PERSON] на випадок своєї смерті склала заповіт, за яким все її майно, де б воно не було та з чого б воно не складалось в тім числі приватизовану земельну ділянку розміром 0,38 га, згідно державного акта І-ПЛ №047922 від 10.02.1997, зареєстровано під № [NUMBER] , заповіла [PERSON] . [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим Рашівською сільською радою Гадяцького району Полтавської області. [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданого відділом РАЦС Деражнянського районного управління юстиції. Згідно довідки КП «Деражнянська ЖЕК №1» №146 від 09.07.2010, виданої [PERSON] , зареєстрованої в [ADDRESS] , її мати [PERSON] проживала за вказаною адресою з 2006 року по 09.01.2008 року. Приватний нотаріус Хмельницького районного нотаріального округу Бас Л. Й. повідомила [PERSON] , що нею пропущено строк прийняття спадщини та рекомендувала звернутися до суду із позовною заявою щодо призначення додаткового строку прийняття спадщини після померлої [PERSON] . Відповідно до\~статті 1216 ЦК України\~спадкуванням є перехід прав і обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). За положеннями статті 1218\~ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до\~ст.1217 ЦК України\~спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно\~ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Згідно ст.1270\~ЦПК України\~для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Відповідно до\~ст.1272 ЦК України\~визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18. Пленум Верховного Суду України в п. 24\~постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування»\~роз`яснив, що, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини. Суд визнає обґрунтованими доводи позивача щодо її необізнаності відносно існування заповіту на її ім`я, який було виявлено вже після спливу шестимісячного строку для прийняття спадщини. Дані обставини по справі ніким не заперечуються. Враховуючи, що заповіт є одностороннім правочином, суд вважає доводи позивача про необізнаність права на спадкування після померлої [PERSON] обґрунтованими, які ніким по справі не спростовані і заслуговують на увагу. Виходячи з вищевикладеного суд вважає, що позов [PERSON] підлягає задоволенню, так як строк пропущений з поважних причин і вказана обставина не дає змоги скористатися правом на спадщину. Відповідно ч. 3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Виходячи з вищевикладеного суд вважає, що позов [PERSON] підлягає задоволенню, так як строк пропущений з поважних причин і вказана обставина не дає змоги скористатися правом на спадщину. Оскільки позивач\~ [PERSON] \~звільнена від\~сплати судового\~збору на\~підставі п.9 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір», як особа з інвалідністю ІІ групи, тому відповідно до ст.141 ЦПК України, судові витрати по справі слід віднести за рахунок держави.

Outcome: approved