Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-02 00:00:00

06 березня 2019 року [PERSON] (далі: позивач) звернувся до Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради (далі: відповідач-1), [PERSON] (далі: відповідач-2) з позовом про виключення з актового запису №836, складеного 11.12.2012 Червонозаводським відділом ДРАЦС реєстраційної служби ХМУЮ про народження [PERSON] , [INFO] , відомостей про нього як батька дитини. В обґрунтування заявленої позовної вимоги позивач зазначив, що 04.02.2008 він зареєстрував шлюб із [PERSON] , однак сумісно із останньою не проживав. Десь на весні 2012 йому зателефонувала [PERSON] та повідомила про вагітність від свого співмешканця та бажання розлучитись. Вони звернулись до органу ДРАЦ із заявами про розлучення, проте їм було відмовлено із-за вагітності [PERSON] . Таким чином, при народженні [INFO] [PERSON] його зазначено батьком. Відповідач-1 проти задоволення позову заперечував посилаючись на ч.1 ст.59 ЦПК України, рішення виконавчого комітету Харківської міської ради від 10.04.2019 №219 «Про встановлення опіки над дітьми, позбавленими батьківського піклування, призначення осіб їх опікунами», відповідно до змісту якого, опікуном [PERSON] , [INFO] , призначений [PERSON] . Відповідач-2, обізнаний про наявність спору в суді, відзив на позовну заяву не подавав. До судового засідання учасники справи, свідки, належним чином повідомлені про дату, час та місце судового розгляду, не з`явились. Причину неявки не сповістили. Згідно ч.1 ст.223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Підстав передбачених ст.223 ЦПК України для відкладення справи судом не встановлено. Відповідно до ч.4 ст.12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Зважаючи на неявку відповідача до судового засідання, не подання відзиву на позовну заяву, відсутність заперечень позивача проти заочного розгляду справи, суд ухвалює рішення на підставі наявних у справі даних та доказів, при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.ст. 223, 280 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, судом встановлені наступні фактичні обставини: [INFO] народився [PERSON] , батьками якого записані: [PERSON] , [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , виданим 11.12.2012 Червонозаводським ВДРАЦС реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції. [INFO] [PERSON] померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим 19.01.2018 Харківським міським ВДРАЦС Головного територіального управління юстиції у Харківській області. 18.12.2018 рішенням Ленінського районного суду м. Харкова позивач позбавлений батьківських прав стосовно сина [PERSON] , [INFO] , стягнуті аліменти на користь дитини у розмірі частки від всіх видів заробітку (доходу), але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 11.10.2018 і до досягнення дитиною повноліття. 10.04.2019 рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 10.04.2019 №219 «Про встановлення опіки над дітьми, позбавленими батьківського піклування, призначення осіб їх опікунами» відповідач-2 призначений опікуном [PERSON] , [INFO] . Встановивши фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, дослідивши та оцінивши надані докази в сукупності, проаналізувавши законодавство, яке регулює спірні правовідносини, суд доходить висновує: Відповідно до ст.122 СК України, дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі Свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини. Дитина, яка народжена до спливу десяти місяців після припинення шлюбу або визнання його недійсним, походить від подружжя. Згідно зі ст.133 СК України, якщо дитина народилася у подружжя, дружина записується матір`ю, а чоловік - батьком дитини. Порядок та підстави оспорювання батьківства особою, яка записана батьком дитини передбачений положення ст.136 СК України. Частиною 1 ст.136 СК України передбачено, що особа, яка записана батьком дитини відповідно до ст.ст. 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. Відповідно до ч.2 ст.136 СК України у разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Згідно з ч.3 ст.136 СК України оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття. Приписами ч.5 ст.136 СК України визначено, що не має права оспорювати батьківство особа, записана батьком дитини, якщо в момент реєстрації себе батьком дитини вона знала, що не є її батьком, а також особа, яка дала згоду на застосування допоміжних репродуктивних технологій відповідно до ч.1 ст.123 цього Кодексу. Виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини у зв`язку з тим, що ця особа не є біологічним батьком дитини, є обставиною, яка припиняє обов`язок утримання дитини з боку особи, яка була зазначена у свідоцтві про народження, як батько. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини. Питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі сукупності доказів. Висновки експертизи, у тому числі судово-генетичної, необхідно оцінювати з урахуванням положень ЦПК України, згідно з якими жоден доказ не має для суду наперед установленого значення, він оцінює докази в їх сукупності, а результати оцінки відображає в рішенні з наведенням мотивів їх прийняття чи відхилення, що визначено ст.89 ЦПК України. Доказами у зазначеній категорії справ можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, показань свідків, письмових або речових доказів, висновків експертів. Тобто при вирішенні спору про визнання батьківства мають враховуватись усі передбачені законом докази в їх сукупності.

Outcome: partial