Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-28 00:00:00

Позивач [PERSON] , звернувся до суду із позовом до [PERSON] , в якому просив зобов`язати відповідача не утримувати бджіл за адресою [ADDRESS] в кількості з розрахунку більше 1 бджолосім`я на 30 м2, забезпечити наявність на пасіці суцільної огорожі не менше 2,5 метри, а у разі неможливості вивезти пасіку за межі господарства; зобов`язати відповідача зрізати дерева в кількості 5 шт., зокрема 1 акацію, 2 горіхи, 1 липу, 1 декоративне дерево, які розміщені в безпосередній близькості від домогосподарства по [ADDRESS] , належного [PERSON] , а також стягнути судові витрати. В обґрунтування позову посилалося на те, що він є власником будинку за адресою [ADDRESS] та земельної ділянки для обслуговування вказаного будинку. Сусідній будинок за адресою по [ADDRESS] належить [PERSON] , але в будинку він не проживає. На цьому господарстві відповідач утримує пасіку з порушенням санітарних норм та правил, бджоли постійно кусають позивача, який має алергічні реакції, забруднюють білизну, що сушиться. Також, в безпосередній близькості до межі, на земельній ділянці відповідача ростуть дерева - 1 акація, 2 горіхи, 1 липа, 1 декоративне дерево, крони яких та коріння виходять на земельну ділянку позивача, затіняють її, падають сухі гілки та листя. Вказані факти порушують правила добросусідства. За зверненням [PERSON] Дунаєвецьке управління ГУ Держпродспоживслужби у Хмельницькій області виявило, що на домогосподарстві [PERSON] дійсно розміщена пасіка 12 бджолосімей на 120 кв.м. Пасіка не зареєстрована у Єдиному державному реєстрі, не огороджена суцільним парканом, не проводяться лабораторні дослідження. Тому, 07.11.2023 на відповідача було складено протокол про адміністративне правопорушення за ст.107 КУпАП та в подальшому постановою накладено штраф, який [PERSON] сплатив. Крім того, позивач звертався до Дунаєвецької міської ради щодо неналежного утримання бджіл відповідачем та проникнення на його територію коріння та гілок дерев. Комісією ради було встановлено, що бджоли дійсно утримуються неналежним чином, гілки та коріння дерев проникають на територію [PERSON] .. Відповідачу було направлено лист щодо дотримання правил добросусідства, але він ніяким чином на нього не відреагував, про що свідчить акт виконкому Дунаєвецької міської ради від 03.01.2024. Позивач в силу віку не може зрізати гілки, які проникають на його територію, тому ці дерева відповідач повинен зрізати. Неналежне утримання пасіки несе загрозу для життя та здоров`я позивача, на неодноразові прохання щодо добросусідських відносин стосовно утримання бджіл та дерев відповідач погрожує фізичною розправою. Ухвалою судді від 12.02.2024 відкрито провадження в справі за правилами загального позовного провадження. Ухвалою судді від 13.05.2024 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. 07.03.2024 представника відповідача надійшов відзив на позов, у якому просив відмовити у задоволенні позову у повному обсязі. [PERSON] належить земельна ділянка для обслуговування житлового будинку, що межує з земельною ділянкою позивача, який стверджує, що йому заважають вулики. Проте, розмір земельної ділянки 0,06 га дозволяє розмістити таку кількість вуликів. Між пасікою відповідача та земельною ділянкою позивача знаходяться плодові дерева, паркан 173 см., сітка 52 см., гараж 2,5 м., що спростовує твердження позивача про небезпеку бджіл. Відстань від пасіки до домоволодіння [PERSON] становить 6 метрів, пасіка межує із дорогою для заїзду та земельною ділянкою Ткачової. Сам по собі факт утримання пасіки відповідачем не є порушенням права позивача на безпечні та здорові умови проживання та користування земельною ділянкою та будинком. Вимоги законодавства не містять обмежень у відстані розміщення пасіки від жилих будинків та заборони її розташування на присадибних ділянках. Пасіка, яка належить відповідачу не є бджільницьким підприємством. Крім того, дійсно на земельній ділянці [PERSON] ростуть дерева, однак, вони не суміжні із земельною ділянкою позивача, а з земельною ділянкою Ткачової та дорогою для заїзду. Коріння дерев не виходить за межі земельної ділянки відповідача, а найближче дерево розташоване до дороги на відстані 3 метрів. Позовна заява не містить доказів на підтвердження порушення будівельних норм та правил при висадці дерев. З позову не вбачається, які саме права позивача як власника земельної ділянки порушено та необгрунтовано можливість захисту прав тільки у спосіб зрізання дерев, що є крайньою мірою. В судовому засіданні позивач та його представник позов підтримали з підстав, викладених у ньому. Відповідач та його представник в судовому засіданні просили відмовити у задоволенні позову з підстав, викладених у відзиві. Суд, заслухавши учасників процесу, свідків, дослідивши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позовна заява, об`єктивно оцінивши докази, що мають істотне значення для її розгляду і вирішення по суті, вважає що позовні вимоги підлягають задоволенню частково з огляду на наступне. Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що позивач [PERSON] є власником земельної ділянки в с.Січенці Кам`янець-Поділського (колишнього Дунаєвецького) району Хмельницької області, площею 0,13 га з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування індивідуального жилого будинку на підставі Державного акту направо власності на земельну ділянку серії ХМ №016843 від 11.11.2003. Згідно плану меж земельної ділянки, від точки «е» до точки «а» знаходяться землі [PERSON] , від точки «д» до точки «е» землі [PERSON] . Відповідно до частини другої статті\~1\~розділу\~VII «Прикінцевих та перехідних положень» закону України «Про Державний земельний кадастр»\~земельні ділянки, право власності (користування) на які виникло до 2004 року, вважаються сформованими незалежно від присвоєння їм кадастрового номера. За інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №362274179 від 18.01.2024, відповідач [PERSON] є власником будинку за адресою [ADDRESS] на підставі свідоцтва про право на спадщину від 16.05.2013. В судовому засіданні сторони та свідки підтвердили, що [PERSON] та [PERSON] є власниками суміжних земельних ділянок, тобто вказана обставина ніким не оспорюється та за таких обставин визнається судом доведеною. Згідно Акту від 03.01.2024, складеного комісією виконавчого комітету Дунаєвецької міської ради у складі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] встановлено, що домогосподарства за адресою [ADDRESS] розділяє металевий паркан з бетонною основою 1,5 метра, над частиною цього паркану встановлено сітку довжиною 7 м. заввишки 0,5 метри. На присадибній ділянці [PERSON] по [ADDRESS] , в районі знаходження паркану та сітки, розташовані вулики, кількість яких не встановлювалась, відстань від крайніх вуликів до паркану, яким розмежовує земельні ділянки не замірялась, через відсутність власника пасіки. Частина гілля дерев, що ростуть на земельній ділянці [PERSON] нахилені над ділянкою [PERSON] , частина гілля на деревах зрізана. Аналогічні відомості містять відповіді Дунаєвецької міської ради [PERSON] від 22.08.2023, від 03.01.2024. Допитані в судовому засіданні у якості свідків члени комісії виконавчого комітету Дунаєвецької міської ради [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] підтвердили обставини, викладені в акті комісії від 03.01.2024. 12.09.2023 головним управлінням Держпродспоживслужби в Хмельницькій області Гнатишину А.П. повідомлено, що 31.08.2023 представником управління відбувся розгляд звернення щодо порушення правил утримання бджіл шляхом обстеження присадибної ділянки [PERSON] .. В ході обстеження виявлено ряд порушень: не проведено реєстрацію в Єдиному державному реєстрі, пасіка не огороджена суцільним парканом, на проводяться лабораторні дослідження, на площі 120 м.кв. розміщено 12 бджолосімей, на території пасіки встановлено напувалки з водою. За результатами обстеження [PERSON] рекомендовано, серед іншого, огородити пасіку суцільним парканом висотою не менше 2,5 метри до 01.11.2023, провести оптимізацію пасіки з розрахунку 30 кв.м. на одну бджолосім`ю, на момент медозабору перемістити пасіку за межі дворогосподарства для запобігання нещасних випадків (покусів бджіл). 07.11.2023 головним спеціалістом головного управління Держпродспоживслужби в Хмельницькій області Лисак В.Є. складено протокол про адміністративне правопорушення відносно [PERSON] за ст.107 КУпАП, зокрема, він не забезпечив виконання ветеринарних санітарних правил. Пасіка не зареєстрована державному реєстрі, не огороджена. В матеріалах справи міститься постанова про накладення адміністративного стягнення від 16.11.2023, складена відносно [PERSON] та квитанція «Приватбанк», разом з цим, означені документи суд визнає неналежними доказами, оскільки не містять інформацію про предмет доказування у зв`язку з їх нечитабельністю. Допитаний в судовому засіданні в якості свідка головний спеціаліст головного управління Держпродспоживслужби в Хмельницькій області Лисак В.Є. повідомив суду, що 31.08.2023 він за зверненням позивача виїжджав на господарство [PERSON] та склав акт. Встановив, що пасіка не огороджена, кількість бджолосімей не відповідає вимогам законодавства, вулики розміщені хаотично з порушенням санітарних норм. Після чого, було складено протокол про адміністративне правопорушення, постанову про накладення стягнення у вигляді штрафу. [PERSON] вказаний штраф сплатив. Свідок [PERSON] повідомив суду, що є старостою с.Січенці, де проживають позивач та відповідач. За зверненням [PERSON] щодо неправильного розміщення пасіки виїжджала тричі. На земельній ділянці [PERSON] побачила вулики близько 10 штук та низький паркан, бджоди літали на території домогосподарства [PERSON] .. Біля паркану було дерева 5-6 акацій, гілля дерев нависали над подвір`ям позивача. Свідок [PERSON] повідомила, що є дружиною позивача, бджоли цілими роями залітають до них в будинок, у чоловіка алергічна реакція на укуси бджіл. У [PERSON] на ділянці ростуть старі дерева за 2-3 метри від межі, які створюють незручності, з них падає листя та гілля. Свідок [PERSON] повідомив суду, що живе поруч з позивачем та відповідачем по [ADDRESS] . Йому відомо про те, що на земельній ділянці [PERSON] розташовані вулики на городі, десь в метрі від межі Гнатишина, наявний паркан 1,5 метри, над ним була сітка, яка порвалась. Також, на ділянці росте кілька плодових дерев, великі старі дерева. Дерева не заважають, на земельну ділянку позивача можна зайти через ворота. Свідок [PERSON] повідомив суду, що є сусідом сторін у справі. Був на подвір`ї [PERSON] , воно обгороджено парканом 1,5 м. Перед парканом ростуть дерева, там земля сільської ради, вони не перешкоджають проходу на земельну ділянку [PERSON] . Свідок [PERSON] повідомив суду, що є товаришем відповідача та минулого року був біля його пасіки, яка має 5-6 вуликів на одному місці, бачив там високі дерева - акація, липа, горіх, гілля дерев росте високо 2-3 метри. Ніколи не чув, щоб пасіка заважала сусідам. З оглянутого судом відеозапису домоволодіння відповідача та фотосвітлин вбачається, що на території земельної ділянки [PERSON] знаходиться пасіка, вулики в кількості близько 10 штук скупчені в безпосередній близькості один до одного, відсутній щільний паркан висотою 2,5 метри. Також, наявні високі старі дерева, крони яких виступають за територію земельної ділянки [PERSON] .. Згідно консультативного висновку алерголога 03.01.2024 позивач [PERSON] має алергічну реакцію на укус бджіл. Вирішуючи заявлені позовні вимоги, при виборі і застосуванні норм права до спірних правовідносин, суд враховує наступне. Відповідно до статті 3 Конституції України\~-\~людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Згідно статті\~ 103 Земельного кодексу України\~передбачено, що власники та землекористувачі земельних ділянок повинні обирати такі способи використання земельних ділянок відповідно до їх цільового призначення, при яких власникам, землекористувачам сусідніх земельних ділянок завдається найменше незручностей (затінення, задимлення, неприємні запахи, шумове забруднення, тощо). Власники та землекористувачі земельних ділянок зобов`язані не використовувати земельні ділянки способами, які не дозволяють власникам, землекористувачам сусідніх земельних ділянок використовувати їх за цільовим призначенням (неприпустимий вплив). Стаття 104\~Земельного кодексу\~України передбачає, що власники та землекористувачі земельних ділянок можуть вимагати припинення діяльності на сусідній земельній ділянці, здійснення якої може призвести до шкідливого впливу. Якщо дії сусіда є неправомірними та не відповідають умові заподіяння якнайменших незручностей, такі дії підлягають припиненню. Згідно зі статтею 152\~Земельного кодексу\~України власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування збитків. Статтею 12\~Закону України\~«Про охорону\~навколишнього природного\~середовища» передбачено обов`язки громадян, які пов`язані з бережливим ставленням до природи, її охорони та раціонального використання її багатств відповідно до вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища; одним з обов`язків є непорушення екологічних прав та законних інтересів інших громадян. Правовідносини у галузі бджільництва регулюються Законом України «Про бджільництво», Інструкцією щодо попередження та ліквідації хвороб і отруєнь бджіл, затвердженої наказом Головного державного інспектора ветеринарної медицини №9 від 30 січня 2001 року, Державними санітарними правилами планування та забудови населених пунктів, затверджених наказом Міністерства охорони здоров`я України від 19 червня 1996 року № 173, Порядком реєстрації пасік, затвердженого наказом міністерства аграрної політики України і Української академії аграрних наук №184/82 від 20 вересня 2000 року. Так, згідно статей 11,12 Закону України «Про бджільництво»\~передбачено, що право на утримання бджіл і зайняття бджільництвом мають громадяни України, іноземці та особи без громадянства, які мають необхідні навики або спеціальну підготовку, а також юридичні особи. Фізична або юридична особа з метою зайняття бджільництвом формує пасіку з бджолиних сімей, яка може мати підсобне приміщення, інвентар і обладнання та розміщується на відповідній земельній ділянці. Відповідно ч.1 ст. 15 12 Закону України «Про бджільництво»\~фізичні та юридичні особи розміщують пасіки на земельних ділянках, які належать їм на правах власності або користування, відповідно до ветеринарно-санітарних правил. З метою обліку пасік та здійснення лікувально-профілактичних заходів на кожну пасіку видається ветеринарно-санітарний паспорт. Форма паспорта і порядок його видачі встановлюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної аграрної політики (статті 15 Закону). Відповідно до розділу І Інструкції щодо попередження та ліквідації хвороб і отруєнь бджіл, затвердженої наказом Головного державного інспектора ветеринарної медицини від 30 січня 2001 року № 9 (далі - Інструкція) визначено, що територію стаціонарної пасіки огороджують, обсаджують плодовими деревами і кущами. Відведення земельних ділянок для розміщення такої пасіки необхідно погоджувати з органами державного управління з питань ветеринарної медицини і місцевими органами влади. При визначенні розміру площі під пасіку розраховують, що на одну гадану бджолину сім`ю потрібно 30 - 35 кв. м, залежно від способу розміщення бджіл. При розміщенні пасіки на присадибній ділянці (подвір`ї) огорожа повинна бути заввишки не менше 2,5 м для підвищення рівня льоту бджіл. \~ \~ \~ \~Відповідно до статті 3 ЦК України принципи справедливості, добросовісності та розумності є однією із фундаментальних засад цивільного права, спрямованою, у тому числі, на утвердження у правовій системі України принципу верховенства права. При цьому добросовісність означає прагнення особи сумлінно використовувати цивільні права та забезпечити виконання цивільних обов`язків. \~ \~ \~ \~Добросовісність включає в себе неприпустимість зловживання правом, яка, виходячи із конституційних положень, означає, що здійснення прав та свобод людини не повинно порушувати права та свободи інших осіб. Зловживання правом - це свого роду спотворення права. У цьому випадку особа надає своїм діям повну видимість юридичної правильності, використовуючи насправді свої права в цілях, які є протилежними тим, що переслідує позитивне право. Перевіркою головного управління Держпродспоживслужби в Хмельницькій області встановлено, що [PERSON] утримує пасіку не дотримуючись вимог чинного законодавства. Таким чином, відповідач внаслідок зловживання правом на утримання пасіки, зокрема, не дотримуючись вимог щодо площі розміщення бджолосімей, висоти паркану, порушив правила добросусідства, допустивши шкідливий вплив, внаслідок чого позивач позбавлений права на безпечні й здорові умови проживання, що гарантовано Конституцією України. Тобто, позовні вимоги в частині зобов`язання відповідача не утримувати бджіл за адресою [ADDRESS] в кількості з розрахунку більше 1 бджолосім`я на 30 м2, забезпечити наявність на пасіці суцільної огорожі не менше 2,5 метри, є обгрунтованими та підлягають задоволенню. Разом з цим, суд не знаходить підстав для задоволення позовних вимог щодо вивезення пасіки за межі господарства у разі неможливості утримувати бджіл в кількості з розрахунку більше 1 бджолосім`я на 30 м2, оскільки на час звернення до суду такі правовідносини ще не існують. Захист прав, свобод та інтересів осіб передбачає наявність встановленого судом факту їх порушення. Неможливо зобов`язати відповідача на майбутнє вчиняти певні дії чи утриматись від вчинення певних дій, оскільки відсутні факти порушення прав позивача в майбутньому. Щодо позовних вимог про зрізання дерев суд враховує наступне. Стаття 109\~ЗК України передбачає, що дерева, які стоять на межі суміжних земельних ділянок, а також плоди цих дерев належать власникам цих ділянок у рівних частинах. Кожен із сусідів має право вимагати ліквідувати дерева, які стоять на спільній межі. Витрати на ліквідацію цих дерев покладаються на сусідів у рівних частинах. Сусід, який вимагає ліквідації дерев, які стоять на спільній межі, повинен один нести витрати на ліквідацію дерев, якщо інший сусід відмовляється від своїх прав на дерева. Вимога на ліквідацію дерев (кущів) виключається, якщо вони служать межовими знаками і залежно від обставин не можуть бути замінені іншими межовими знаками. Державними будівельними нормами ДБН Б.2.2.-12:2019 «Планування і забудова територій» передбачено, що відстань від межі суміжної земельної ділянки до стовбурів дерев, які висаджуються, має бути від 4 м до 6 м. в залежності від величини крони (але не менше 1/2 діаметра крони дерева), а до кущів\~1,0 м. Гілки дерев та кущів не повинні перетинати меж сусідніх ділянок. У випадку проникнення коренів і гілок дерев з однієї земельної ділянки на іншу власники та землекористувачі земельних ділянок мають право відрізати корені дерев і кущів, які проникають із сусідньої земельної ділянки, якщо таке проникнення є перешкодою у використанні земельної ділянки за цільовим призначенням та керуватись вимогами добросусідства(ст.105 Земельного кодексу України,). \~ \~ \~ \~Стаття 12\~ЦПК України\~визначає, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. \~ \~ \~ \~Згідно зі ст. 80 ЦПК України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. \~ \~ \~ \~ Відповідно до\~ст. 78 ЦПК України\~обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Згідно з\~ст. 79 ЦПК України\~достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.\~ \~ \~ \~ \~Згідно норм\~статті81 ЦПК України\~доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. \~ \~ \~ \~Беручи до уваги вищезазначене, позивачем не додано до позовної заяви належних доказів на підтвердження порушення відповідачем вимог ДБН щодо відстані висадки дерев з відповідними замірами, не обгрунтовано в чому полягає неможливість використання земельної ділянки за цільовим призначенням. З Акту від 03.01.2024, складеного комісією виконавчого комітету Дунаєвецької міської ради вбачається, що гілки дерев нахилені над земельною ділянкою [PERSON] , а не [PERSON] .. Рішення суду не може грунтуватися на припущеннях. Отже, суд приходить до висновку про безпідставність позовних вимог щодо зрізання дерев. \~ \~ \~ \~Згідно ч. 4. ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Слід зазначити, що невідповідність чи неповна відповідність позовних вимог належному способу захисту не може бути підставою для відмови в позові з формальних підстав, якщо прагнення позивача не викликає сумніву, а позовні вимоги можуть бути витлумачені відповідно до належного способу захисту прав, і якщо таке тлумачення не призводить до порушення процесуальних прав відповідача (зокрема, щодо подання заперечень, надання відповідних доказів тощо).\~До такого висновку дійшов Верховний Суд у справі № 910/10009/22 від 16.02.2024. В даному випадку суд, не виходячи за межі позовних вимог, вважає за необхідне викласти резолютивну частину рішення щодо задоволення позовних вимог, привівши їх у відповідність до вимог Інструкції щодо попередження та ліквідації хвороб і отруєнь бджіл, затвердженої наказом Головного державного інспектора ветеринарної медицини від 30 січня 2001 року № 9. \~ \~ \~ \~\~Відповідно до ч. 1ст. 141 ЦПК України\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Outcome: partial