Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-08 00:00:00

У листопаді 2023 року [PERSON] (далі позивач) звернувся до Фастівського міськрайонного суду Київської області з позовом до Кожанської селищної ради Фастівського району Київської області (далі відповідач), в якому просив визнати за ним право власності на земельну частку (пай) в умовних кадастрових гектарах, розміром 3,70 га, у землі, яка перебуває у власності КСП «Колос» на території Яхнівської сільської ради Фастівського району Київської області, в порядку спадкування за законом після смерті його матері [PERSON] , що померла [INFO] . Позовні вимоги обґрунтовані тим, що [INFO] померла мати позивача [PERSON] . Після смерті останньої відкрилась спадщина, до складу якої увійшла земельна частка (пай) в умовних кадастрових гектарах, розміром 3,70 га, у землі, яка перебуває у власності КСП «Колос» на території Яхнівської сільської ради Фастівського району Київської області, яка була зареєстрована на [PERSON] (її сина), яким помер [INFO] . Вказане майно не охоплене заповітом, який склала [PERSON] 11.05.2004 року, а тому, спадкується на загальних підставах. У встановлений законом шестимісячний строк позивач звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. 29.08.2023 року державним нотаріусом відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину на спірне майно у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів. Вказана обставина змушує [PERSON] звернутися до суду для визнання права власності на земельну частку в порядку спадкування за законом. Відзиву на позовну заяву не надходило. У судове засідання представник позивача не з`явилася, направила до суду заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримала та просила позов задовольнити. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, у матеріалах справи наявна заява про те, що представник не заперечує проти задоволення позовних вимог. Розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності (ч.ч. 1, 3 ст. 211 ЦК України). Ухвалою суду від 08.11.2023 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання, витребувано копії матеріалів спадкової справи після [PERSON] 16.04.2024 року на адресу суду надійшов лист з Київського обласного державного нотаріального архіву філія №1 від 05.04.2024 №215/01-14/Ф-1 про те, що надати інформацію щодо відомостей по спадковій справі №391/2007 померлої [PERSON] , заведеної Фастівською районною нотаріальною конторою Київської області можливості не має. Ухвалою суду від 25.09.2024 року витребувано копії матеріалів спадкової справи після [PERSON] .. На виконання ухвали суду надійшли витребувані судом документи. Ухвалою суду від 27.11.2024 року закрито підготовче засідання та призначено справу до судового розгляду по суті. Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступних висновків. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , про що видано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] (а.с. 11). [INFO] помер чоловік [PERSON] [PERSON] (а.с. 15, 27). [INFO] помер син [PERSON] та [PERSON] [PERSON] (а.с. 12, 18, 27). [INFO] помер син [PERSON] та [PERSON] [PERSON] (а.с. 14, 27). [INFO] помер син [PERSON] та [PERSON] [PERSON] (а.с. 13, 27). У відповідності до довідок Яхнівського старостинського округу №7, померлий [INFO] [PERSON] по день смерті був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . На день його смерті у будинку були зареєстровані: [PERSON] (батько), [PERSON] (мати), [PERSON] (брат) та [PERSON] (брат) (а.с. 27). У відповідності до свідоцтва про право власності за заповітом від 07.08.2007 року, виданого державним нотаріусом Фастівської районної державної нотаріальної контори Ленченко Г.І., що зареєстровано в реєстрі за №2507, спадкоємцем зазначеного у заповіті майна [PERSON] є її син [PERSON] . Спадкове майно, на якій в указаній частці видано це свідоцтво, складається із земельної ділянки площею 3,601 га в межах згідно з планом, наданої для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Яхнівської сільської ради Фастівського району Київської області, що належала померлій на підставі державного акту на право приватної власності на землю серії Р1 №225676, виданого виконкомом Яхнівської сільської ради Фастівського району Київської області 10.03.2001 року (а.с. 16). Крім того, згідно свідоцтва про право власності за заповітом від 07.08.2007 року, виданого державним нотаріусом Фастівської районної державної нотаріальної контори Ленченко Г.І., що зареєстровано в реєстрі за №2509, спадкоємцем зазначеного у заповіті майна [PERSON] є [PERSON] . Спадкове майно, на яке в указаній частці видано це свідоцтво, складається із земельної ділянки площею 3,601 га в межах згідно з планом, наданої для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Яхнівської сільської ради Фастівського району Київської області, що належала померлому на підставі державного акту на право приватної власності на землю серії Р1 №225675, виданого виконкомом Яхнівської сільської ради Фастівського району Київської області 10.03.2001 року (а.с. 17). У той же час, постановою від 29.08.2023 року державного нотаріуса Другої фастівської державної нотаріальної контори Бігіч С.Ю. відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на земельну ділянку, що розташована на території Яхнівської сільської ради Фастівського району Київської області після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , власником якої був [PERSON] , після смерті якого спадщину прийняла [PERSON] у зв`язку з відсутністю оригіналу правовстановлюючого документу (а.с. 24). Так, стаття 1216 ЦК України передбачає те, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно до ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Згідно із ч. 1-3 ст.1268 ЦК України,спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Згідно до статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Згідно до статті 1271 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 р. № 7, свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Як зазначалось вище, підставою для відмови у видачі позивачу свідоцтв про право на спадщину за законом на земельну ділянку стала відсутність правовстановлюючих документів. Натомість під час розгляду справи згідно листа відділу №7 Управління надання адміністративних послуг Головного управління Держгеокадастру у Київській області, згідно книги реєстрації сертифікатів на право на земельну частку (пай), є в наявності запис про отримання сертифіката на земельну ділянку (пай) на території Яхнівської сільської ради Фастівського району Київської області площею 3,70 га на ім`я [PERSON] (а.с. 19-20). Крім того, позивачем надано копію оголошення з газети про втрату сертифікату на земельну частку (пай) серії РИ №373132 площею 3,7 га в умовних кадастрових гектарах в межах Яхнівської сільської ради Фастівського району Київської області на ім`я [PERSON] (а.с. 21). Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського Суду як джерело права. Прецендента практика ЄСПЛ містить принцип «належного урядування». Цей принцип,як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість (див. зазначене вище рішення у справі «Москаль проти Польщі» (Moskalv. Poland), п. 73). Стаття 1 Першого протоколу до конвенції закріплює захист власності і встановлює, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини Конвенція призначена для гарантування не теоретичних або ілюзорних прав, а прав практичних та ефективних (рішення від 9 жовтня 1979 року в справі Ейрі (пункт 24), рішення від 30 травня 2013 року в справі «Наталія Михайленко проти України (пункт 32). У розумінні статті 1 Першого протоколу до Конвенції «майном» визнаються активи, включаючи права вимоги, стосовно яких заявник може стверджувати, що він має принаймні «законне сподівання» на отримання можливості ефективно здійснити майнове право (рішення ЄСПЛ у справі «Стретч проти Сполученого Королівства» (пункт 32). «Законне сподівання» на отримання «активу» також може захищатися статтею 1 Першого протоколу. Так, якщо суть вимоги особи пов`язана з майновим правом, особа, якій воно надане, може вважатися такою, що має «законне сподівання», якщо для такого права у національному законодавстві існує достатнє підґрунтя - наприклад, коли є усталена практика національних судів, якою підтверджується його існування (рішення у справі «Копецький проти Словаччини» (Kopecky v. Slovakia). Отже, враховуючи принцип автономного тлумачення понять, застосовний в практиці Європейського суду, отримане (хоча і не оформлений належним чином) спадкове майно охоплюється поняттям «майно» в розумінні ст. 1 Першого протоколу. Враховуючи наведені обставини, беручи до уваги відсутність оригіналу сертифікату на земельну частку (пай), а також ту обставину, що позиває є єдиним спадкоємцем майна своєї матері, яка прийняла на підставі ч. 3 ст. 1268 ЦК України, але не оформила спадщину свого сина [PERSON] , суд прийшов до висновку про можливість задоволення даного позову та визнання за позивачем в порядку спадкування за законом право власності на земельну частку після смерті, оскільки це є єдиний можливий спосіб захисту порушених прав та подальшого володіння майном. На підставі викладено та

Outcome: approved