Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-27 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся в суд з позовом до [PERSON] та\~ [PERSON] ,\~ третя\~особа,\~яка не\~заявляє самостійних\~вимог на\~предмет спору,\~-\~ [PERSON] ,\~- про визнання права власності на частину будинковолодіння в порядку спадкування. Просить суд визнати за ним - [PERSON] , як спадкоємцем за заповітом після смерті спадкодавця [PERSON] , право власності на 1/2 спадкового майна нині покійного спадкодавця [PERSON] , яке складалося з 1/2 приміщень, згідно технічного паспорта, за номерами [ADDRESS] та всіх господарських споруд ( сараю, літньої кухні, прибудови до літньої кухні, гаражу, вбиральні), та на 1/2 від 1/3 частки даних приміщень, які належали померлій [PERSON] , та згідно із рішенням Жовківського районного суду Львівської області від 26 грудня 2013 року було визнано за [PERSON] право власності на 1/3 від 1/2 частки даних приміщень з підстав, зазначених у позові. Вважає, що його право підлягає захисту в судовому порядку, як наслідок, просить задовольнити позовні вимоги. Ухвалою Жовківського районного суду Львівської області від 18.06.2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Витребувано та оглянуто в судовому засіданні цивільну справу №444/1684/13-ц із Жовківського районного суду Львівської області. Позивач в підготовче судове засідання не з`явився, хоча про дату, час та місце проведення такого був повідомлений належним чином, однак його представник [PERSON] 28.11.2024 року подавла на адресу суду письмову заяву, у якій просить справу розглядати за відсутності її та позивача. Зазначає, що позовні вимоги підтримують в повному обсязі, просять такі задовольнити, не заперечують проти ухвалення заочного рішення у справі. Відповідачі в судове засідання не з`явилися, хоча про дату, час та місце проведення такого були повідомлені належним чином, однак на адресу суду надійшли клопотання про розгляд справи без їхньої участі, зазначили, що заперечень проти позовних вимог не мають. А тому, суд приходить до висновку про можливість розгляду справи без участі позивача, представника відповідача та представника третьої особи, які не з`явилися в судове засідання, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце проведення такого, зважаючи на подані позивачем та представником відповідача заяви про розгляд справи у їх відсутності, висловлені позиції у справі. Ч. 3 ст. 200 ЦПК України встановлено, що за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Так як відповідач не заперечує проти позовних вимог, фактично визнали їх, суд вважає за можливе ухвалити рішення за результатами підготовчого провадження. Згідно ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Ч. 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Статтею 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до положень ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом встановлено, що позивач [PERSON] (свідоцтво про народження серії [NUMBER] ) є рідним сином [PERSON] , який помер [INFO] ( свідоцто про смерть серії [NUMBER] ). Відповідачі по справі - [PERSON] , 1978 року народження, та [PERSON] , 1974 року народження, дівоче прізвище якої [PERSON] ,- також є рідними дітьми [PERSON] . Третя особа без самостійних вимог [PERSON] , 1968 року народження, також є рідною дочкою [PERSON] . Їхня матір - [PERSON] - померла [INFO] (свідоцто про смерть серії [NUMBER] ). Судом встановлено, що 21 травня 2013 року [PERSON] склав заповіт реєстраційний номер якого 726, згідно із яким заповів позивачу та його братові - відповідачу [PERSON] все своє майно, де б воно не було та з чого б воно не складалося і все те, що буде належати йому на день його смерті і на що він за законом матиме права в рівних частинах кожному. Після смерті спадкодавця позивач своєчасно, в шестимісячний строк, а саме 9 вересня 2019 року подав письмову заяву про прийняття ним спадщини, в якій вказав, що окрім нього, спадкоємцем за заповітом є його брат, відповідач, [PERSON] , та що заповіт було складено 21.05.2013 року та що спадщину він, [PERSON] , приймає. Суд бере до уваги, що приватним нотаріусом Жовківського районного нотаріального округу Львівської області Капуш І.М. було заведено спадкову справу, копію якої, належно завірену, було видано [PERSON] приватним нотаріусом на його письмову заяву від 01 березня 2024 року. Окрім позивача, заяви про прийняття спадщини подали також відповідачі [PERSON] та [PERSON] ( дівоче прізвище [PERSON] ), хоча батько, [PERSON] , на неї заповіту не складав. \~ \~ Встановлено, що в лютому 2020 року позивач звернувся до приватного нотаріуса Капуш І.М. з письмовою заявою про видачу йому свідоцтва про право на спадщину за заповітом, та отримав відповідь ( 03.02.2020 року ): надати приватному нотаріусу оригінали зареєстрованих у встановленому законом порядку правовстановлюючих документів на майно померлого батька, [PERSON] , а саме: на частку житлового будинку [ADDRESS] , а у випадку їх відсутності, звернутися до суду з заявою про визнання за позивачем права власності в порядку спадкування на належну померлому частку в даному будинку. Оскільки такі правовстановлюючі документи на частку в будинку на ім`я спадкодавця [PERSON] у відповідача відсутні, він змушений звернутися до суду із даним позовом про визнання права власності на частку в спірному будинку, як спадкоємець за заповітом після смерті спадкодавця. Згідно з рішенням Жовківського районного суду Львівської області від 26 грудня 2013 року по цивільній справі № 444/1684/13-ц за [PERSON] було визнано право власності на 1/2 приміщень, згідно технічного паспорта за номерами ( сарай, літня кухня, прибудова до літньої кухні, гараж, вбиральня). В пункті 2 даного рішення, за [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] було визнано право власності на 1/3 приміщень згідно технічного паспорту за номерами 1-5 ,1-6 у будинку [ADDRESS] та всі господарські споруди ( сарай,літня кухня, прибудова до літньої кухні, гараж, вбиральня) від належної1/2 частки майна померлої [PERSON] приміщень. За [PERSON] визнано право власності на приміщення, згідно технічного паспорту, за номерами 1-3 у будинку по [ADDRESS] . За [PERSON] визнано право власності на частину будинку, загальною площею 45,6 кв . м , зокрема, на приміщення, позначені в технічному паспорті цифрами 1-1,1-2,1-31-4,1-7 в даному житловому будинку [ADDRESS] . Встановлено, що [PERSON] не зареєстрував належну йому частку в даному будинковолодінні після вступу рішення Жовківського районного суду Львівської області від 26 грудня 2013 року в законну силу та не отримав Витягу з Єдиного реєстру речових прав на нерухоме майно, саме тому позивач, син [PERSON] , змушений звернутися до суду із даним позовом. Відповідно до статті 1216 Цивільного Кодексу України спадкуванням є перехід прав та обов`язків( спадщини) від фізичної особи, яка померла, до інших осіб (спадкоємців). Якщо декілька спадкоємців приймають спадщину, то така спадщина підлягає поділу. Згідно зі статтею 1233 Цивільного Кодексу України, заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Законодавець визначив пріоритет спадкування за заповітом над спадкуванням за законом. У відповідності до вимог статті 1234 ЦК України заповідати майно може лише дієздатна особа , тобто право на заповіт має фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Оскільки спадкодавець [PERSON] склав заповіт на позивача та його брата - [PERSON] , то [PERSON] не мала права на спадкування за законом, хоча таку заяву подала, бо, згідно із вимогами ЦК України, право на спадкування за законом з`являється лише тоді, коли відсутній заповіт, його визнано недійсним, спадщину за заповітом не було прийнято або спадкоємець за заповітом відмовився від її прийняття. В такому випадку спадкування здійснюється за законом в порядку черговості. І позивач, і відповідач [PERSON] , своєчасно, в шестимісячний строк з дня смерті спадкодавця, їхнього батька, подали заяви про прийняття спадщини. Відповідно змісту ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, хто його пережив, та батьки. Отже, оскільки позивач своєчасно подав заяву про прийняття спадщини за заповітом, як і його брат [PERSON] , та спадщина після смерті батька повинна ділитися між ними двома порівну, по одній другій її частині. Судом встановлено, що позивачем не подано іншого позову(позовів) до цих же відповідачів з тим же самим предметом та з тих же самих підстав, у відповідності до вимог п.10 ч.З ст.175 ЦПК України. Згідно до ст. ст. 1216 1218 ЦК України(в ред. 2003 року) до складу спадщини входять всі права та обов`язки, що належать спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст. 392 ЦК України (в ред. 2003 року) власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності. Згідно ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема, визнання права. З врахуванням встановленого під час розгляду справи, суд приходить до висновку, що право позивача підлягає захисту в судовому порядку. Зібрані по справі докази та оцінені судом належним чином кожен окремо на їх достовірність та допустимість, а також їх достатність та взаємний зв`язок у сукупності, встановлені судом обставини свідчать про те, що у суду є всі підстави для задоволення позовних вимог позивача.

Outcome: approved