Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-08 00:00:00

У листопаді 2023 року позивач звернувся до суду із вищезазначеним позовом, у якому просив визнати незаконним та скасувати наказ Національного авіаційного університету №06/к-с від 02 листопада 2023 року «Про оголошення догани [PERSON] » В обгрунтування заявлених вимог зазначає, що наказом ректора НАУ від 25 липня 2023 року №520/к на першого проректора [PERSON] покладено обов`язки ректора НАУ. Обов`язки ректора покладено тимчасово з 25 липня 2023 року у зв`язку з хворобою ректора НАУ Луцького М.Г. 31.07.2023 до НАУ надійшов лист від 28 липня 2023 року №1/11195-23 з копією наказу Міністерства освіти і науки України від 28 липня 2023 року №255-к-23 «Про застосування дисциплінарного стягнення до ректора Національного авіаційного університету». Наказом Міністерства освіти і науки України від 28 липня 2023 року №255-К-23 «Про застосування дисциплінарного стягнення до ректора Національного авіаційного університету» оголошено догану ректору НАУ [PERSON] за невиконання абзацу 2 ч.5 ст.34 Закону України «Про вищу освіту» та п.2, п.п.1, 28 п.4 контракту від 09 лютого 2024 року №І-41. У поясненнях від 31 жовтня 2023 року позивач пояснив, що ним вжито належні заходи з реалізації наказу, а саме накладено на лист резолюцію, а проректор з організаційно-правової та безпекової діяльності також наклав резолюцію, що зобов`язувало керівників відповідних підрозділів вжити належні заходи із реалізації п.3 Наказу №255-к-23. Наказом НАУ від 02 листопада 2023 року №06/к-с оголошено догану першому проректору [PERSON] за невиконання наказу МОН від 28 липня 2023 року №255-к-23 «Про застосування дисциплінарного стягнення до ректора НАУ», що призвело до незаконної виплати ректору [PERSON] з державного бюджету надбавки за високі досягнення у праці у розмірі 50% посадового окладу. Відповідно до оскаржуваного наказу, резолюція т.в.о. ректора [PERSON] на листі не містила вказівки щодо виконання документа, зміст доручення, строк виконання, а отже не зобов`язувала співробітників вживати дії щодо обов`язкового виконання п.3 наказу, що свідчить про неналежне виконання функціональних обов`язків [PERSON] . Однак, саме начальник Управління кадрів та документообігу спільно з начальником юридичного відділу мали вжити заходи щодо практичної реалізації наказу МОН, зокрема підготовки проекту наказу НАУ про скасування надбавки ректору за високі досягнення у праці та відповідно забезпечити розсилку даного наказу до бухгалтерії. Крім того, наказ МОН від 28 липня 2023 року №255-к-23 оскаржується у судовому порядку. Також, у листі МОН була лише вказівка про ознайомлення [PERSON] з наказом та прохання надіслати до МОН копію з відміткою про ознайомлення, що і було виконано позивачем. Позивач зауважує, що в оскаржуваному наказі відсутні докази вини позивача та наявність причинного зв`язку між діями і неналежним виконанням обов`язків. Саме на відповідачі лежить обов`язок надати докази вини позивача при вчиненні дисциплінарного проступку, також пропущені строки для застосування дисциплінарного стягнення. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07 листопада 2023 року визначено головуючого суддю Шереметьєву Л.А. Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 10 листопада 2023 року відкрито спрощене позовне провадження. 27.11.2023 до суду надійшов відзив, у якому представник відповідача просив відмовити у задоволенні позову. В обґрунтування зазначає, що розпорядчі вказівки [PERSON] керівникам структурних підрозділів надані позивачем відносно ознайомлення [PERSON] із наказом МОН та не стосувались фактичної реалізації цього наказу в частині скасування надбавки за високі досягнення в праці. У зв`язку із реорганізацією НАУ 30 жовтня 2023 року головою комісії з реорганізації, в.о. ректора [PERSON] на виконання наказу МОН від 28 липня 2023 року прийнято наказ від 30 жовтня 2023 року, яким [PERSON] скасовано надбавку за високі досягнення у праці. 31.10.2023 перший проректор НАУ [PERSON] надав голові комісії з реорганізації НАУ, в.о. ректора письмові пояснення. Відповідно до доповідної записки начальника управління кадрів та документообігу [PERSON] від 30 жовтня 2023 року, щодо п.3 наказу МОН резолюції від керівництва щодо його реалізації та виконання до Управління кадрів та документообігу НАУ не надходило. З 28 липня 2023 року по 05 жовтня 2023 року [PERSON] нарахована та виплачена надбавка за високі досягнення у праці у розмірі 13389,60 грн. Так, резолюція т.в.о. ректора [PERSON] на листі « [PERSON] , [PERSON] » не містила вказівки щодо виконання документа, зміст доручення, строк виконання, а отже не зобов`язувала співробітників вживати дії щодо виконання п.3 Наказу, що свідчить про неналежне виконання функціональних обов`язків [PERSON] . Крім того, датою виявлення проступку слід вважати 30 жовтня 2023 року, тобто дату видання головою комісії з реорганізації НАУ, в.о. ректора наказу №889/к про скасування надбавки [PERSON] , оскільки за результатами роботи комісії та на підставі доповідної записки начальника Управління кадрів та документообігу, службової записки т.в.о. головного бухгалтера та заступника головного бухгалтера, виявлено невиконання наказу МОН від 28 липня 2023 року №255-к-23, що призвело до безпідставного нарахування та виплати [PERSON] зі спеціального фонду державного бюджету надбавки за високі досягнення у праці. 04.12.2023 до суду надійшла відповідь на відзив, у якій представник позивача зазначає, що начальник управління кадрів та документообігу та начальник юридичного відділу отримали лист МОН до виконання, що підтверджується їх підписами в журналі реєстрації вхідних документів, а тому в їх зоні відповідальності виконання наказу МОН. Крім того, на листі не було розписано по пунктах виконання наказу, однак керівник управління кадрів та документообігу вирішив виконати лише один пункт наказу, а третій пункт залишив без виконання, хоча саме це входить у функції Управління кадрів та документообігу НАУ. 14.12.2023 до суду надійшли заперечення на відповідь на відзив, у яких представник відповідача зазначає, що резолюція т.в.о. ректора [PERSON] на листі не містила вказівок щодо дії відносно доданих до листа документів, строк виконання, як наслідок не зобов`язувала відповідних працівників НАУ вживати дії в частині, що не стосувались інформації, наведеної безпосередньо в листі МОН. Розпорядженням керівника апарату Солом`янського районного суду міста Києва від 21 лютого 2024 року №283 призначено проведення повторного автоматизованого розподілу судової справи у зв`язку із звільненням судді [PERSON] у відставку, відповідно до рішення Вищої ради правосуддя від 13 лютого 2024 року №409/0/15-24. Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21 лютого 2024 року визначено головуючого суддю Кицюк В.С. Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 04 березня 2024 року справу прийнято до провадження, продовжено розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Дослідивши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду і вирішення справи, суд приходить до наступного висновку. Судом встановлено, наказом ректора Національного авіаційного університету [PERSON] від 25 липня 2023 року №520/к «Про покладання обов`язків ректора університету», у зв`язку з хворобою з 25 липня 2023 року тимчасово покладено обов`язки ректора університету за згодою на першого проректора [PERSON] . Наказом Міністерства освіти і науки України від 28 липня 2023 року №255-к-23 «Про застосування дисциплінарного стягнення до ректора Національного авіаційного університету», оголошено догану ректору НАУ [PERSON] за невиконання абз.2 ч.5 ст.34 Закону України «Про вищу освіту» та п.2, п.п.1, 28 п.4 контракту від 09 лютого 2021 року №І-41. Департамент кадрового забезпечення повідомити ректора НАУ [PERSON] про оголошення догани. Скасовано надбавку ректору НАУ [PERSON] , встановлену абз.4 п.8 контракту від 09 лютого 2021 року №І-41 (за високі досягнення у праці), відповідно до абз.8 п.8 контракту від 09 лютого 2021 року №І-41. На листі Міністерства освіти і науки України від 28 липня 2023 року №1/11195-23, у додатка до якого знаходився наказ, проставлено резолюцію « [PERSON] [PERSON] ». У поясненнях першого проректора [PERSON] від 31 жовтня 2023 року зазначено, що начальник Управління кадрів та документообігу [PERSON] спільно з начальником юридичного відділу [PERSON] мали вжити заходів щодо практичної реалізації наказу Міністерства освіти і науки України від 28 липня 2023 року №255-к-23 «Про застосування дисциплінарного стягнення до ректора Національного авіаційного університету», зокрема підготовки проекту наказу НАУ про скасування надбавки ректору за високі досягнення у праці та відповідно забезпечити розсилку даного наказу до бухгалтерії. Відповідно до доповідної записки начальника Управління кадрів та документообігу [PERSON] від 30 жовтня 2023 року, на виконання резолюції Голови комісії з реорганізації НАУ [PERSON] щодо наказу МОН від 28 липня 2023 року №255-к-23 повідомляє, що відповідно до п.1 цього наказу ректора НАУ [PERSON] було ознайомлено з цим наказом та копія з відповідним ознайомленням була відправлена із супровідним листом до МОН. Щодо пункту 3 зазначеного вище наказу - резолюції від керівництва щодо його реалізації та виконання до Управління кадрів та документообігу НАУ не надходило. Згідно з копією службової записки т.в.о. головного бухгалтера [PERSON] та заступника головного бухгалтера [PERSON] від 31 жовтня 2023 року №06.04./661, відповідно до наказу від 30 жовтня 2023 року №889/к про скасування надбавки [PERSON] бухгалтерія університету повідомляє, що з 28 липня 2023 року [PERSON] нараховано та виплачено надбавку за високі досягнення у праці у розмірі 50 відсотків посадового окладу, встановлену наказом від 11 лютого 2021 року №152/к на підставі контракту від 07 жовтня 2020 року №І-41 у сумі 13389,60 грн за період з 28 липня 2023 року по 05 жовтня 2023 року. Наказом голови комісії з реорганізації Національного авіаційного університету, в.о. ректора [PERSON] від 02 листопада 2023 року №06/к-с «Про оголошення догани [PERSON] » на підставі ст.ст.147, 148, 149 КЗпП України оголошено догану першому проректору [PERSON] за невиконання наказу Міністерства освіти і науки України від 28 липня 2023 року №255-к-23 «Про застосування дисциплінарного стягнення до ректора Національного авіаційного університету», що призвело до незаконної виплати ректору [PERSON] з державного бюджету надбавки за високі досягнення у праці у розмірі 50% посадового окладу. Відповідно до змісту наказу голови комісії з реорганізації Національного авіаційного університету, в.о. ректора [PERSON] від 02 листопада 2023 року №06/к-с «Про оголошення догани [PERSON] », наказом ректора від 25 липня 2023 року №520/к на першого проректора [PERSON] тимчасово покладено обов`язки ректора університету. 31.07.2023 до НАУ надійшов лист від 28 липня 2023 року №1/11195-23 з копією наказу Міністерства освіти і науки України від 28 липня 2023 року №255-к-23 «Про застосування дисциплінарного стягнення до ректора Національного авіаційного університету». Пункт 3 Наказу містив вимогу про скасування надбавки ректору НАУ [PERSON] , встановлену абзацом 4 п.8 контракту від 09 лютого 2021 року №І-41. Першим проректором [PERSON] накладено на лист резолюцію « [PERSON] [PERSON] » та передано лист разом з наказом проректору з організаційно-правової та безпекової діяльності [PERSON] та начальнику управління кадрів та документообігу [PERSON] . Згідно з доповідною запискою [PERSON] від 30 жовтня 2023 року, відповідно до п.1 Наказу, ректора [PERSON] ознайомлено з Наказом та копію з відповідним ознайомленням направлено із супровідним листом до Міністерства освіти і науки України. Щодо виконання п.3 зазначеного Наказу - резолюції від керівництва щодо його реалізації та виконання до Управління кадрів та документообігу не надходило. В своїх поясненнях від 31 жовтня 2023 року перший проректор [PERSON] пояснив, що ним було вжито належні заходи з реалізації Наказу, а саме: накладено на Лист резолюцію « [PERSON] [PERSON] », а проректор з організаційно-правової та безпекової діяльності [PERSON] , в свою чергу, наклав резолюцію « [PERSON] », що зобов`язувало керівників відповідних підрозділів вжити належні заходи із реалізації п.3 Наказу. Відповідно до п.п.17.1., 17.2. розділу 17 Інструкції з діловодства у НАУ, резолюцією є напис на документі, зроблений проректором університету, проректором або керівником структурного підрозділу, що містить вказівки щодо виконання документа. Резолюція складається з таких елементів: прізвище, ініціали виконавця (виконавців) у давальному відмінку, зміст доручення, строк виконання, особистий підпис керівника, дата. Резолюція т.в.о. ректора [PERSON] на листі « [PERSON] [PERSON] » не містила вказівки щодо виконання документа, зміст доручення, строк виконання, а отже не зобов`язувала співробітників вживати дії щодо виконання п.3 Наказу, що свідчить про неналежне виконання функціональних обов`язків [PERSON] . Відповідно до службової записки т.в.о. головного бухгалтера Галини Муляр та заступника головного бухгалтера [PERSON] від 31 жовтня 2023 року №06.04/661 бухгалтерією університету з 28 липня 2023 року [PERSON] нараховувалася та виплачувалася надбавка за високі досягнення у праці у розмірі 50% посадового окладу. Накази про скасування надбавок [PERSON] від Управління кадрів та документообігу до бухгалтерії не надходили. Відповідно до ст.139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження роботодавця, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна роботодавця, з яким укладено трудовий договір. Статтею 147 КЗпП визначено, що за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення. Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення. Статтею 148 КЗпП визначено, що дисциплінарне стягнення застосовується роботодавцем безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. За відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. У трудовому праві діє принцип презумпції невинуватості, згідно з яким не можна працівника притягнути до дисциплінарної відповідальності, доки не доведена роботодавцем його вина, і працівник не зобов`язаний сам доводити свою невинуватість. Правові висновки щодо застосування норм права у подібних правовідносинах викладені, зокрема, у постановах Верховного Суду від 13 травня 2022 року у справі №331/2395/20, від 27 квітня 2021 року у справі №461/8132/17, від 20 травня 2020 року у справі №754/4355/17, від 22 липня 2020 року у справі №554/9493/17 та інших. У постанові Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 22 липня 2020 року у справі №554/9493/17 зазначено, що ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. За відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. Отже, при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок. Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 10 липня 2019 року у справі №487/1885/17 вказано, що підставою застосування догани є вчинення працівником протиправного винного діяння (дії чи бездіяльності), яке визнається дисциплінарним проступком. Протиправність поведінки працівника полягає в порушенні ним своїх трудових обов`язків, закріплених нормами трудового права: КЗпП України, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, трудовим договором (контрактом), колективним договором, а також у порушенні або невиконанні правомірних наказів та розпоряджень роботодавця. Дисциплінарним проступком визнаються діяння, що пов`язуються з невиконанням чи неналежним виконанням працівником своїх обов`язків без поважних причин. Тобто наявність поважних причин у такому разі свідчить про відсутність вини працівника. Отже, при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно виявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок. Так, у оскаржуваному наказі відповідачем (роботодавцем) не зазначено, у чому полягає суть порушення за яке до позивача застосовано догану. Не вказано, які саме встановлені законом, посадовими інструкціями обов`язки позивач не виконував або виконував неналежним чином, тобто не зазначено, у зв`язку з невиконанням яких обов`язків позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності. Слушними та неспростованими є твердження позивача, що при наявності загальної резолюції на листі (тобто не розписано позивачем як першим проректором, які саме пункти наказу МОН виконувати керівникам інших підрозділів, а які - ні), керівник управління кадрів та документообігу виконав лише один пункт наказу, а третій пункт залишив без виконання. Також додатково необхідно звернути увагу, що позивачу оголошено догану за невиконання п.3 Наказу Міністерства освіти і науки України від 28 липня 2023 року №255-к-23 «Про застосування дисциплінарного стягнення до ректора Національного авіаційного університету», що призвело до виплати ректору НАУ [PERSON] надбавки за високі досягнення у праці, яку було скасовано. Однак, постановою Київського апеляційного суду від 04 липня 2024 року залишено без змін рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 01 березня 2024 року, яким визнано незаконним та скасовано наказ Міністерства освіти і науки України №255-к-23 від 28 липня 2023 року «Про застосування дисциплінарного стягнення до ректора Національного авіаційного університету». Відповідно до вимог ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Статтею 77 ЦПК України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Згідно зі ст.80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Частиною 1 ст.81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до п.27 Постанови Пленуму ВСУ № 14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» під час судового розгляду предметом доказування є факти, якими обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше юридичне значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні рішення. Крім того, правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах (абзац десятий п.9 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 30 січня 2003 року №3-рп\\2003). Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Отже, належними та допустимими доказами не підтверджено вину позивача в невиконанні посадових обов`язків, не зазначено у наказі які саме посадові обов`язки порушив позивач, не надано належних та достовірних доказів, що дають підстави в своїй сукупності дійти висновку про правомірність накладеного дисциплінарного стягнення у вигляді догани. За таких обставин суд вважає, що оскаржуваний наказ виданий без всебічного, повного та об`єктивного з`ясування фактичних обставин, які є підставою для застосування дисциплінарного стягнення, тому є незаконним та підлягає скасуванню, у зв`язку з чим позов підлягає задоволенню. На підставі ч.1 ст.141 ЦПК України, стягнути з відповідача на користь позивача судовий збір.

Outcome: approved