Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-08 00:00:00

\~ \~ \~ \~Позивач звернувся з позовом до суду, мотивуючи тим, що 14.12.2020 року між відповідачем та ТОВ «АВЕНТУС УКРАЇНА» було укладено кредитний договір №3338705. Кредитний договір підписано електронним цифровим підписом Позичальника, відтворений шляхом використання Позичальником одноразового ідентифікатора і був надісланий на номер мобільного телефону відповідача. 28.07.2021 року між ТОВ «АВЕНТУС УКРАЇНА» та ТОВ «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» укладено договір факторингу № 28072021 згідно якого ТОВ «АВЕНТУС УКРАЇНА» передає ТОВ «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» належні йому права вимоги до боржників, вказаних у реєстрі. Згідно реєстру боржників від 28.07.2021 року до договору факторингу №28072021 від 28.07.2021 року ТОВ «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» набуло права грошової вимоги до відповідача в сумі 46\~920 гривень 00 копійок, таким чином відповідач має непогашену заборгованість в розмірі 46\~920 гривень 00 копійок і в зв`язку з тим, що відповідач в добровільному порядку не виконує свої зобов`язання по договору, позивач змушений звернутися до суду з позовом про стягнення заборгованості та сплачених судових витрат. Представник позивача в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву, в якій просив справу розглянути без його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, посилаючись на обставини викладені в позовній заяві. Відповідач в судове засідання не з`явилася, від неї надійшла заява, в якій вона просила справу розглянути без її участі. Також від відповідача надійшла заява про закриття провадження у справі, у зв`язку із закінченням строків позовної давності та додаткові пояснення по справі. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав. \~ \~ \~ \~ \~ \~ Судом встановлені такі факти і відповідні їм правовідносини. Відповідно до положень ст. 12,\~ст. 81 ЦПК України,\~цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до\~ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Судом встановлено, що між відповідачем [PERSON] та та ТОВ «АВЕНТУС УКРАЇНА» було укладено кредитний договір №3338705. Кредитний договір підписано електронним цифровим підписом Позичальника, відтворений шляхом використання Позичальником одноразового ідентифікатора і був надісланий на номер мобільного телефону відповідача. 28.07.2021 року між ТОВ «АВЕНТУС УКРАЇНА» та ТОВ «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» укладено договір факторингу №28072021 згідно якого ТОВ «АВЕНТУС УКРАЇНА» передає ТОВ «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» належні йому права вимоги до боржників, вказаних у реєстрі. Згідно реєстру боржників від 28.07.2021 року до договору факторингу №28072021 від 28.07.2021 року ТОВ «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» набуло права грошової вимоги до відповідача в сумі 46920 гривень 00 копійок, таким чином відповідач має непогашену заборгованість в розмірі 46920 гривень 00 копійок. Згідно з розрахунком заборгованості, наданими позивачем, відповідач має непогашену заборгованість за кредитним договором №3338705 в розмірі 46920 гривень 00 копійок, яка складається з: 15000 гривень - заборгованість по основному боргу; 31920 гривні - заборгованість по відсоткам. Відповідно до\~Закону України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану"\~розділ\~ \~"Прикінцеві та перехідні положення"\~Цивільного кодексу України\~доповнено пунктами 18 такого змісту: У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної\~статтею 625\~цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Таким чином, здійснений позивачем розрахунок про наявну заборгованість за кредитним зобов`язанням, не відповідає вимогам законодавства, є протиправним, а тому не може бути прийнятим судом як доказ по справі. Крім того, враховуючи вказану норму законодавства, визначити розмір заборгованості, можливо лише після закінчення дії воєнного стану, коли здійснення такого розрахунку не суперечитиме нормам чинного законодавства. Також цивільне законодавство передбачає два види позовної давності: загальну і спеціальну. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (стаття 257\~ЦК України). Для окремих видів вимог законом встановлена спеціальна позовна давність. Зокрема, частина друга статті 258\~ЦК України\~передбачає, що позовна давність в один рік застосовується до вимог про стягнення неустойки (штрафу, пені). Згідно зі статтею 266\~ЦК України\~зі спливом позовної давності до основної вимоги вважається, що позовна давність спливла і до додаткової вимоги. Відповідно до статті 253\~ЦК України\~перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. За загальним правилом перебіг загальної і спеціальної позовної давності починається з дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила (частина перша статті 261\~ЦК України). Початок перебігу позовної давності співпадає з моментом виникнення у зацікавленої сторони права на позов, тобто можливості реалізувати своє право в примусовому порядку через суд. Так, за зобов`язаннями з визначеним строком виконання перебіг позовної давності починається зі спливом строку виконання (частина п`ята статті 261\~ЦК України). Для обчислення позовної давності застосовуються загальні положення про обчислення строків, що містяться у статтях 252-255\~ЦК України. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. За зобов?язаннями з визначеним строком виконання перебіг позовної давності починається зі спливом строку виконання. Перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. За зобов`язаннями, строк виконання яких не визначений або визначений моментом вимоги, перебіг позовної давності починається від дня, коли у кредитора виникає право пред`явити вимогу про виконання зобов`язання. Якщо боржникові надається пільговий строк для виконання такої вимоги, перебіг позовної давності починається зі спливом цього строку. Виходячи з ст. 267\~ЦК України\~особа, яка виконала зобов`язання після спливу позовної давності, не має права вимагати повернення виконаного, навіть якщо вона у момент виконання не знала про сплив позовної давності. Заява про захист цивільного права або інтересу має бути прийнята судом до розгляду незалежно від спливу позовної давності. Позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Зокрема, суд не має права застосовувати позовну давність інакше, як за заявою сторін, і без такої заяви може задовольнити позов за спливом строку позовної давності (частина третя статті 267 ЦК України). Заміна сторін у зобов`язанні не змінює порядку обчислення та перебігу позовної давності. Таким чином, той факт що позивачем було придбано право вимоги на підставі Договору факторингу № 28072021 від 28.07.2021 року не є підставою для поновлення строків позовної давності. Наслідками пропущення строку позовної давності є відмова у задоволенні позову (стаття 267 ЦК України). \~ \~ \~ \~В листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 28.01.2013 року № 24-150/0/4-13 «Про практику застосування судами законодавства під час розгляду цивільних справ про захист права власності та інших речових прав», зазначається про наступне: «Вирішуючи питання застосування строків позовної давності, суди мають приділяти належну увагу такому поняттю як момент, з якого особа дізналася про порушення свого права, та керуватися доказами, які підтверджують його настання. На підставі\~вищевикладеного,\~враховуючи що\~за кредитним\~договором №3338705\~укладеним 14.12.2020\~року,\~перебіг строку\~позовної давності\~розпочався з\~моменту прострочення, тобто з січня 2021 року, тому в задоволенні позову необхідно відмовити у зв`язку із закінченням строків позовної давності. Вказані правовідносини регулюються\~ ст. ст. 252 -255, 257, 258, 261, 266, 267 ЦК України, ст. ст. 12, 81, 89 ЦПК України.\~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~

Outcome: dismissed