Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-25 00:00:00

[PERSON] (далі - позивач, [PERSON] ) звернулася до Печерського районного суду м. Києва з позовом до Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» (далі - відповідач, КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва»), в якому просить зобов`язати відповідача здійснити комплекс заходів, спрямованих на реставрацію будинку [ADDRESS] , зокрема, фасадної плитки зовнішньої стіни квартири [ADDRESS] , належної [PERSON] на праві власності та стягнути з відповідача на користь позивача судовий збір у розмірі 1 211,20 грн. В обґрунтування заявлених вимог позивач зазначає, що є власником квартири [ADDRESS] . 26.08.2011 року у зв`язку із появою плісняви після залиття її квартири, позивач звернулася до КП «Хрещатик» правонаступником якого є КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва», з заявою про усунення причин затікання та проведення відповідних ремонтних робіт, у зв`язку з порушенням герметизації фасадної плітки та пошкодження водовідвідної воронки на даху будинку. 10.10.2011 року працівниками КП «Хрещатик» складено акт обстеження квартири [ADDRESS] , яким встановлено, що у зв`язку з порушенням герметизації фасадної плитки під час випадання атмосферних опадів відбувається постійне промокання стін, що призводить до підвищеної вологості у кімнатах та появи плісняви в місцях протікання, а саме у житловій кімнаті площею 22 м.кв. на стіні з правої сторони біля вікна спостерігається пліснява від 0,5 до 1,5 м.кв та у житловій кімнаті площею 20,7 м.кв, в лівому куті від балконних дверей спостерігається залиття у вигляді пожовтіння площею 0,5 м.кв., в правому куті залиття площею 0,5 м.кв., що призвело до пошкодження шпалер на стінах, погіршення загального стану квартири. 10.10.2011 року позивач на адресу КП «Хрещатик» направила лист - претензію, з проханням організувати проведення ремонту фасаду будинку у місцях протікання та здійснення ремонту квартири, відповідно до зафіксованих пошкоджень, викладених у акті КП «Хрещатик» від 10.10.2011 року та перерахувати розмір комунальних платежів за період часу з 26.08.2011 року по дату приведення її квартири у придатний для проживання стан. Позивач вказує, що проведення фасадних робіт власниками квартир не допускається, оскільки житловий будинок [ADDRESS] перебуває на обліку у Головному управлінні охорони культурної спадщини, як пам`ятка архітектури. КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» листом від 01.11.2022 року повідомила позивача про те, що по завершенню воєнного стану в Україні пропонуємо співвласникам житлового будинку [ADDRESS] звернутися до КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» для прийняття участі у співфінансуванні робіт із капітального режиму фасаду. Позивач зазначає, що відповідачем не було здійснено жодних звернень, спрямованих на вжиття заходів щодо охорони об`єкту культурної спадщини, який знаходиться у його управлінні, в тому числі ініціювання отримання фінансування ремонтних робіт за рахунок спеціальних коштів охорони культурної спадщини. Внаслідок триваючої бездіяльності відповідача, ігнорування всіх звернень до КП «Хрещатик» та відповідача, на даний час, належна позивачу квартири досі перебуває у непридатному для проживання стані, позивач вимушена з 26.08.2011 року по теперішній час проживати в іншій квартирі, за адресою: [ADDRESS] , а речі, які знаходяться в її квартирі пошкоджено пліснявою, у зв`язку з чим, позивач звернулася до суду з указаним позовом. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16.04.2024 року, справу було передано судді Печерського районного суду м. Києва Григоренко І.В. 17.04.2024 року. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 19.04.2024 року позовну заяву [PERSON] залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків. 03.05.2024 року позивачем усунуто недоліки позовної заяви, які було передано головуючому судді 06.05.2024 року. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 06.05.2024 року відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін у цивільній справі за позовом [PERSON] до Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» про захист прав споживачів та зобов`язання вчинити дії, та судове засіданні для розгляду справи по суті призначено на 17.06.2024 року. 28.05.2024 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від представника відповідача - Кляуса Д.О. надійшли пояснення на позовну заяву, в яких останній вказує, що відповідно до рішення виконавчого комітету Київської міськради народних депутатів від 21.01.1986 року № 49, житловий будинок [ADDRESS] належить до пам`ятки архітектури. КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» з 2015 року надає співвласникам зазначеного багатоквартирного будинку послугу з утримання будинку та прибудинкової території на умовах перехідного періоду. Вказаний багатоквартирний житловий будинок є спільною сумісною власністю співвласників багатоквартирного будинку та не перебуває на балансовому обліку підприємства. Вказує, що із тексту позовної заяви незрозуміло, на які положення та якого саме договору посилається позивач, як підставу для заходів спрямованих на реставрацію спільної власності співвласників багатоквартирного будинку. Позивачем належними та допустимими доказами не доведено не виконання КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» своїх обов`язків, тому просить у задоволенні позову відмовити. 17.06.2024 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від представника відповідача - Кляуса Д.О. надійшла заява про розгляд справи, призначеної на 17.06.2024 року, без фіксування технічними засобами та заява про застування строків позовної давності. 17.06.2024 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від позивача надійшла заява про розгляд справи, призначеної на 17.06.2024 року, без фіксування технічними засобами, у якій остання просила відкласти розгляд справи. Протокольними ухвалами Печерського районного суду м. Києва від 17.06.2024 року, приєднано до матеріалів справи письмові пояснення та, у зв`язку із задоволенням клопотання позивача, відповідно до ч. 2 ст. 223 ЦПК України, розгляд справи було відкладено до 16.09.2024 року. 16.09.2024 року з використанням системи «Електронний суд» на адресу Печерського районного суду м. Києва від представника позивача - адвоката Українець М.П. надійшли додаткові пояснення у справі, у яких останній вказує, що з листа Департаменту культурної спадщини КМДА від 18.07.2024 року за № 06-2331 вбачається, що Департаментом підготовлено припис до утримувача будинку [ADDRESS] - КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» з відповідними пам`ятко-охоронними вимогами, зокрема, щодо вжиття заходів з приведення фасадів і архітектурних елементів вказаного будинку до належного стану. Вважає, що спірні правовідносини свідчать про триваюче правопорушення, що виражене у бездіяльності відповідача, а отже обрахування строків позовної давності з 2011 року є некоректним. Крім того, перебіг позовної давності, визначений ЦК України зупинено на строк воєнного стану в Україні, а отже застосуванню не підлягає. 16.09.2024 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від позивача надійшла заява про розгляд справи, призначеної на 16.09.2024 року, без фіксування технічними засобами. 16.09.2024 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від представника відповідача - Кляуса Д.О. надійшла заява про розгляд справи, призначеної на 16.09.2024 року, без фіксування технічними засобами, в якій останній просив відкласти розгляд справи. Протокольними ухвалами Печерського районного суду м. Києва від 16.09.2024 року, приєднано до матеріалів справи заяви та, у зв`язку із задоволенням клопотання представника відповідача, відповідно до ч. 2 ст. 223 ЦПК України, розгляд справи було відкладено до 26.11.2024 року. 26.11.2024 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від представника відповідача - Кляуса Д.О. надійшла заява про розгляд справи без його участі, в якій останній просить у позові відмовити. В судове засідання 26.11.2024 року з`явилася позивач. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надав суду заяву від 26.11.2024 року про розгляд справи у його відсутність. Частиною 1 ст. 223 ЦПК України встановлено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 223 ЦПК України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі, зокрема, неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки. Враховуючи, що відповідач повідомлений про дату, час і місце судового засідання належним чином, у заяві від 26.11.2024 року просив розглядати справу у його відсутність, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності представника відповідача. В судовому засіданні позивача підтримала позовні вимоги з викладених у позовній заяві підстав та просила їх задовольнити. Вислухавши вступне слово позивача, дослідивши письмові докази у справі у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, з огляду на наступне. Суд встановив, що житловий будинок [ADDRESS] перебуває на обліку у Головному управлінні охорони культурної спадщини, як пам`ятка архітектури, відповідно до рішення виконавчого комітету Київської міськради народних депутатів від 21.01.1986 року № 49, ох. № 162. [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , що належить її на праві спільно часткової власності (56/200), що підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна від 22.05.2024 року (а. с. 132). 26.08.2011 року у зв`язку із появою плісняви після залиття квартири [ADDRESS] , позивач звернулася до КП «Хрещатик» з заявою про усунення причин затікання та проведення відповідних ремонтних робіт, у зв`язку з порушення герметизації фасадної плітки та пошкодження водовідвідної воронки на даху будинку (а. с. 61). 10.10.2011 року комісія у складі представників КП УЖГ «Хрещатик»: начальника ВТВ [PERSON], майстра рем. дільниці [PERSON], майстра тех. дільниці [PERSON] оглянули квартиру [ADDRESS] , у зв`язку з залиттям та склали акт, яким встановили, що житлова кімната площею 22 м.кв на стіні з правої сторони біля вікна спостерігається пліснява площею від 0,5 до 1,5 м.кв. Ймовірною причиною появи плісняви могло стати те, що на фасаді будинку порушена герметизація фасадної плитки під час випадання атмосферних опадів відбувалося протікання стіни. Фасадна плитка будинку потребує ремонту; житлова кімната площею 20,7 м.кв., в лівому куті від балконних дверей спостерігається залиття у вигляді пожовтіння площею 0,5 м.кв., в правому куті залиття площею 0,5 м.кв. Залиття відбулося в результаті проведення ремонтних робіт по бетонуванню підлоги у вище розташованій квартирі [ADDRESS] (а. с. 10). 18.04.2012 року комісія у складі представників КП УЖГ «Хрещатик»: головного юрисконсульта [PERSON], провідного інженера [PERSON] , майстра тех. дільниці [PERSON] провели обстеження квартири [ADDRESS] та склали акт, яким встановили, що житловий будинку [ADDRESS] восьмиповерховий, цокольний, цегляний, збудований у 1961 році. Капітальний ремонт не проводився. В ході огляду зафіксовано: власником квартири [ADDRESS] ремонтні роботи не виконувалися тривалий термін; житлова кімната площею 22 м.кв на стіні з правої сторони біля вікна спостерігається пліснява площею від 0,5 до 1,5 м.кв. на даний час пліснява суха, в розмірах не збільшилась, замокання на даний час не відбувається. Ймовірною причиною появи плісняви стало те, що на фасаді будинку порушена герметизація фасадної плитки, під час випадання атмосферних опадів відбувалося помокріння стіни. Фасадна плитка будинку потребує ремонту; житлова кімната площею 20,7 м.кв., в лівому куті від балконних дверей спостерігається залиття у вигляді пожовтіння площею 0,5 м.кв., в правому куті залиття площею 0,5 м.кв. На даний час замокання не відбувається. Залиття відбулося в результаті проведення ремонтних робіт по бетонуванню підлоги у вище розташованій квартирі [ADDRESS] (а. с. 11-12). 24.12.2013 року комісія у складі представників КП УЖГ «Хрещатик»: головного інженера [PERSON], начальника відділу ВТВ [PERSON], майстра рем. дільниці [PERSON], майстра тех. дільниці [PERSON] , покрівельника [PERSON] провели обстеження квартири [ADDRESS] та склали акт, яким встановили, що власником квартири ремонтно-опоряджувальні роботи не виконувались тривалий термін; житлова кімната площею 22 м.кв на стіні з правої сторони біля вікна спостерігається сірі плями площею від 0,5 до 1,5 м.кв., на момент обстеження сірі плями були сухі; житлова кімната площею 20,7 м.кв., в правому куті спостерігається залиття площею 0,5 м.кв., в лівому куті над балконними дверима залиття у вигляді рудих плям з відшаруванням штукатурного шару площею 1 м.кв., на стіні зліва на шпалерах спостерігаються сірі плями пліснявого походження площею від 1 до 1,5 м.кв. на момент обстеження деякі плями були частково вологі. Залиття відбулося під час випадання атмосферних опадів по причині пошкодження водовідвідної воронки на даху будинку. Висновок комісії: представникам КП УЖГ «Хрещатик» відповідних служб відремонтувати пошкоджену водовідвідну воронку (а. с. 13). 14.07.2015 року в газеті «Хрещатик» № 99 (4695) було опубліковано Договір про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкової території (далі - Договір), як договір приєднання відповідно до ст. 634 ЦК України (а. с. 128-129). Відповідно до п. 1 Договору, утримання будинків і споруд та прибудинкових територій - господарська діяльність Виконавця, спрямована на задоволення потреб Споживача щодо забезпечення експлуатації та/або ремонту житлового будинку, а також утримання прилеглої до нього (прибудинкової) території згідно з законодавством. Рішенням Печерського районного суду м. Києва від 03.03.2016 року у справі 757/8302/14-ц позов [PERSON] до Комунального підприємства по утриманню житлового господарства Печерського району м. Києва «Хрещатик», Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва», третя особа [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди задовольнити частково. Стягнуто з Комунального підприємства по утриманню житлового господарства Печерського району м. Києва «Хрещатик» на користь [PERSON] у відшкодування матеріальної шкоди 21 155,00 грн., у відшкодування моральної шкоди 5 000,00 грн., витрати по сплаті судового збору в розмірі 243 грн. 60 коп., витрати по проведенню експертного дослідження в розмірі 3 000,00 грн. (а. с. 78-81). Відповідно до листва КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» від 27.02.2019 року за № 432-432/Д-158-216 вбачається, що 11.02.2019 року позивач звертався до відповідача з письмовим зверненням щодо незадовільних умов для проживання у квартирі [ADDRESS] та проведення перерахунку, на яке було надано відповідь про те, що відповідно до ст. 26 Закону України «Про охорону культурної спадщини» від 08.06.2000 року, ремонт пам`яток місцевого значення здійснюється лише за наявності письмово дозволу виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та на підставі погодженої з виконавчим органом науково-проектної документації, розробленню якої передує проведення спеціалізованою організацією необхідних науково-дослідницьких та вишукувальних робіт, у тому числі археологічних і геологічних. Згідно Порядку формування тарифів на послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, затвердженого КМУ від 01.06.2011 року № 869 «Про забезпечення єдиного підходу до формування тарифів на житлово-комунальні послуги», в складовій тарифу на утримання будинків і споруд та прибудинкових територій витрати на виготовлення науково-проектної документації на вказані роботи у будинку - об`єкту культурної спадщини/пам`ятки архітектури, які мають складну архітектурну форму не передбачено, виконати її замовлення за обслуговуючої організації не видається за можливе. Печерська районна в місті Києві державна адміністрація звернулася з листом від 27.06.2018 року № 105/01-1331-В-100 до виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) з проханням передбачити видатки за кошти міського бюджету на виготовлення науково-проектної документації документів на реставрацію об`єктів культурної спадщини та від 06.07.2018 року № 105-ОП/С-9308/2-1785 до Департаменту житлово-комунальної інфраструктури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) з проханням сприяти вирішенню порушеного питання (а.с. 75-76). З листа КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» від 01.11.2022 року за № 432-432/Д-258-300 вбачається, що 18.10.2022 року позивач звертався до відповідача з письмовим зверненням про порушення герметизації фасадної плитки житлового будинку [ADDRESS] в межах квартири [ADDRESS] , на яке надано відповідь про те, що 2017 році КП УЖГ «Хрещатик» були виконані роботи з ремонту системи водозливу на головному фасаді житлового будинку [ADDRESS] в межах квартири [ADDRESS] . У 2019 році, відповідно до звернення мешканців квартири [ADDRESS] , працівниками обслуговуючої організації було проведено обстеження технічного стану зазначеної квартири, про що складено акт від 25.10.2022 року, яким встановлено, що на стелі, у кутах в приміщенні житлових кімнат квартири спостерігаються сліди залиття застарілого характеру з відшаруванням шпалер. На віконному укосі виявлено тріщини з відшаруванням поверхневого опорядження. Опоряджувальний ремонт в квартирі не проводився протягом тривалого часу. Разом з тим, проведеною перевіркою встановлено, що фасад обумовленого будинку потребує проведення комплексу ремонтно-реставраційних робіт за спеціально розробленою науково-проектною документацією. Відповідно до переліку складових вартості послуг з утримання будинків та прибудинкових територій витрат на виготовлення науково-проектної документації та капітальний ремонт не передбачено, тому КП «Керуюча компанія» не має правових підстав та фінансової можливості виконувати такий вид робіт. Крім того, рішенням Київської міської ради від 12.12.2019 року № 262/7835 внесено зміни до рішення Київської міської ради від 22.12.2016 року № 780/1784 «Про затвердження Положення про спів фінансування реконструкції, реставрації, проведення капітальних ремонтів, технічного переоснащення спільного майна у багатоквартирних будинках міста Києва». Це положення поширюється на багатоквартирні будинки, які експлуатуються більше ніж десять років, та передбачає співфінансування робіт за рахунок коштів співвласників багатоквартирного будинку і бюджету міста Києва. По завершенню воєнного стану в Україні пропонують співвласникам житлового будинку [ADDRESS] звернутися до КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» для прийняття участі у співфінансуванні робіт із капітального ремонту фасаду (а. с. 54-56). Згідно довідки № 30 від 19.07.2019 року, виданої ЖБК «Оболонь-12» вбачається, що [PERSON] з 26.08.2011 року постійно проживає та сплачує комунальні послуги у повному обсязі за адресою: [ADDRESS] (а. с. 57). Як визначено у ст. 54 Конституції України, культурна спадщина охороняється законом. Держава забезпечує збереження історичних пам`яток. Закон України «Про охорону культурної спадщини» (далі - Закон) регулює правові, організаційні, соціальні та економічні відносини у сфері охорони культурної спадщини з метою її збереження, використання об`єктів культурної спадщини у суспільному житті, захисту традиційного характеру середовища в інтересах нинішнього і майбутніх поколінь. Відповідно до ст. 1 Закону України «Про охорону культурної спадщини» об`єкт культурної спадщини - визначне місце, споруда (витвір), комплекс (ансамбль), їхні частини, пов`язані з ними рухомі предмети, а також території чи водні об`єкти (об`єкти підводної культурної та археологічної спадщини), інші природні, природно-антропогенні або створені людиною об`єкти незалежно від стану збереженості, що донесли до нашого часу цінність з археологічного, естетичного, етнологічного, історичного, архітектурного, мистецького, наукового чи художнього погляду і зберегли свою автентичність; пам`ятка культурної спадщини (далі - пам`ятка) - об`єкт культурної спадщини, який занесено до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, або об`єкт культурної спадщини, який взято на державний облік відповідно до законодавства, що діяло до набрання чинності цим Законом, до вирішення питання про включення (невключення) об`єкта культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України; Згідно ч. 1, 6 ст. 3 Закону України «Про охорону культурної спадщини» державне управління у сфері охорони культурної спадщини покладається на Кабінет Міністрів України, спеціально уповноважені органи охорони культурної спадщини. До спеціально уповноважених органів охорони культурної спадщини належить також виконавчий орган міської ради. Рішення (розпорядження, дозволи, приписи, постанови) органів охорони культурної спадщини, прийняті в межах їхньої компетенції, є обов`язковими для виконання юридичними і фізичними особами. Частиною 1 статті 22 Закону України «Про охорону культурної спадщини» визначено, що пам`ятки, їхні частини, пов`язане з ними рухоме та нерухоме майно забороняється зносити, змінювати, замінювати, переміщувати (переносити) на інші місця. Як визначено у ч. 4 ст. 24 Закону України «Про охорону культурної спадщини» забороняється змінювати призначення пам`ятки, її частин та елементів, робити написи, позначки на ній, на її території та в її охоронній зоні без дозволу відповідного органу охорони культурної спадщини. Як визначено у ст. 26 Закону України «Про охорону культурної спадщини» консервація, реставрація, реабілітація, музеєфікація, ремонт, пристосування пам`яток національного значення здійснюються лише за наявності письмового дозволу центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини на підставі погодженої з ним науково-проектної документації. Відповідно до ст. 27 Закону України «Про охорону культурної спадщини» у разі, коли пам`ятці загрожує небезпека пошкодження, руйнування чи знищення, власник або уповноважений ним орган, особа, яка набула права володіння, користування чи управління, зобов`язані привести цю пам`ятку до належного стану (змінити вид або спосіб її використання, провести роботи з її консервації, реставрації, реабілітації, музеєфікації, ремонту та пристосування). Якщо власник або уповноважений ним орган, особа, яка набула права володіння, користування чи управління, самостійно не здійснюють заходів, передбачених у частині першій цієї статті, то відповідний орган охорони культурної спадщини може зобов`язати їх здійснити ці заходи, видавши відповідне розпорядження. У разі, коли власник або уповноважений ним орган, особа, яка набула права володіння, користування чи управління, не в змозі виконати розпорядження органу охорони культурної спадщини щодо охорони пам`ятки, орган охорони культурної спадщини може вжити необхідних заходів самостійно (повністю або частково), профінансувавши їх за рахунок спеціальних коштів на фінансування охорони культурної спадщини. Статтею 29 Закону України «Про охорону культурної спадщини» визначено, що на фізичну або юридичну особу, діяльність якої негативно позначається на стані пам`ятки (створює загрозу знищення, руйнування, пошкодження, спотворення пам`ятки), покладається обов`язок вжити заходів, погоджених з відповідним органом охорони культурної спадщини, для запобігання такій загрозі та підтримання пам`ятки в належному стані за власні кошти. Відповідно до ст. 11 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Як визначено у ст. 901 ЦК України, за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором. Положення цієї глави можуть застосовуватися до всіх договорів про надання послуг, якщо це не суперечить суті зобов`язання. Згідно ст. 629 ЦК України, договір є обов`язковим для виконання сторонами. Статтею 525 ЦК України передбачено, що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ч. 1 ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Як визначено у ч. 1 ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Згідно п. 14 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» управитель багатоквартирного будинку (далі - управитель) - фізична особа - підприємець або юридична особа - суб`єкт підприємницької діяльності, яка за договором із співвласниками забезпечує належне утримання та ремонт спільного майна багатоквартирного будинку і прибудинкової території та належні умови проживання і задоволення господарсько-побутових потреб. Статтею 5 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» визначено, що до житлово-комунальних послуг належать: 1) житлова послуга - послуга з управління багатоквартирним будинком. Послуга з управління багатоквартирним будинком включає: утримання спільного майна багатоквартирного будинку, зокрема прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, виконання санітарно-технічних робіт, обслуговування внутрішньобудинкових систем (крім обслуговування внутрішньобудинкових систем, що використовуються для надання відповідної комунальної послуги у разі укладення індивідуальних договорів про надання такої послуги, за умовами яких обслуговування таких систем здійснюється виконавцем), утримання ліфтів тощо; купівлю електричної енергії для забезпечення функціонування спільного майна багатоквартирного будинку; поточний ремонт спільного майна багатоквартирного будинку; 2) комунальні послуги - послуги з постачання та розподілу природного газу, постачання та розподілу електричної енергії, постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання, централізованого водовідведення, поводження з побутовими відходами. Відповідно до ч. 2 ст. 8 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» виконавець комунальної послуги зобов`язаний: забезпечувати своєчасність надання, безперервність і відповідну якість комунальних послуг згідно із законодавством та умовами договорів про їх надання, у тому числі шляхом створення системи управління якістю відповідно до національних або міжнародних стандартів; своєчасно проводити підготовку об`єктів житлово-комунального господарства до експлуатації в осінньо-зимовий період; розглядати у визначений законодавством строк претензії та скарги споживачів, у визначених законом випадках - управителів, і проводити відповідні перерахунки розміру плати за комунальні послуги в разі їх ненадання, надання не в повному обсязі, несвоєчасно або неналежної якості, а також в інших випадках, визначених договором про надання комунальних послуг; вживати заходів до ліквідації аварій, усунення порушень якості послуг у строки, встановлені законодавством; виплачувати споживачу штраф за перевищення встановлених строків проведення аварійно-відновних робіт у розмірі, визначеному законодавством; своєчасно реагувати на виклики споживачів, підписувати акти-претензії, вести облік вимог (претензій) споживачів у зв`язку з порушенням порядку надання житлово-комунальних послуг; своєчасно та власним коштом проводити роботи з усунення виявлених неполадок, пов`язаних з наданням комунальних послуг, що виникли з його вини. Частиною 4 статті 8 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» визначено, що управитель багатоквартирного будинку зобов`язаний забезпечувати належне утримання спільного майна багатоквартирного будинку та прибудинкової території відповідно до нормативних вимог і договору про надання послуг з управління багатоквартирним будинком, від власного імені укладати з підрядниками необхідні договори про виконання окремих робіт та послуг. Відповідно до п. 4.2.1.1 «Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій» затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року № 76 під час експлуатації будинку необхідно забезпечувати: заданий температурно-вологісний режим усередині будинку; справний стан стін для сприйняття навантажень (конструктивну міцність); усунення ушкоджень стін у міру виявлення, не допускаючи їх подальшого розвитку; теплозахист, вологозахист зовнішніх стін. Згідно п. 2.3.1, 2.3.2. Наказу Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства № 150 від 10.08.2004 року «Про затвердження Примірного переліку послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій та послуг з ремонту приміщень, будинків, споруд» до робіт щодо фасаду будівель відносять відновлення зовнішньої штукатурки з подальшим фарбуванням фасадів будівель; відновлення лицювальних плиток фасаду будівлі із заміною окремих плиток новими або обштукатурювання цих місць з подальшим фарбуванням під колір лицювальних плит. Отже, КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» є балансоутримувачем будинків комунальної власності у Печерському районі м. Києва та є житлово-експлуатаційною організацією, яка обслуговує будинок [ADDRESS] , який є пам`яткою архітектури, охороняється Законом України «Про охорону культурної спадщини», тому зобов`язаний здійснити комплекс заходів, спрямованих на реставрацію будинку [ADDRESS] , зокрема, фасадної плитки зовнішньої стіни квартири [ADDRESS] , що належить на праві власності [PERSON] . Згідно ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Як визначено у ч. 1, 2 ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Відповідно до ст. 78 ЦПК України, суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Згідно ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідач не надав суду належних, достатніх та допустимих доказів на підтвердження вжиття будь-яких заходів спрямованих на приведення фасаду і архітектурних елементів будинку до належного стану. Щодо заявленої вимоги представника відповідача про застосування строків позовної давності суд зазначає наступне. Відповідно до ст. 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. За змістом ст.ст. 257, 258 ЦК України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Для окремих видів вимог законом може встановлюватися спеціальна позовна давність: скорочена або більш тривала порівняно із загальною позовною давністю. Як визначено у ст. 253 ЦК України перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. Початок перебігу позовної давності визначається ст. 261 ЦК України. Так, за загальним правилом перебіг загальної і спеціальної позовної давності починається з дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. А за зобов`язаннями з визначеним строком виконання перебіг позовної давності починається зі спливом строку виконання. Суд застосовує позовну давність лише тоді, коли є підстави для задоволення позовної вимоги. Тобто, перш ніж застосувати позовну давність, суд має з`ясувати та зазначити у судовому рішенні, чи порушене право або охоронюваний законом інтерес позивача, за захистом якого той звернувся до суду. Якщо таке право чи інтерес не порушені, суд відмовляє у задоволенні позову через його необґрунтованість. Лише якщо буде встановлено, що право або охоронюваний законом інтерес особи дійсно порушені, але позовна давність спливла, і про це зробила заяву інша сторона спору, суд відмовляє у позові через сплив позовної давності за відсутності поважних причин її пропуску, наведених позивачем. Така правова позиція викладена, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 14.11.2018 року у справі № 183/1617/16, від 18.12.2019 року у справі № 522/1029/18, від 16.06.2020 року у справі № 372/266/15-ц. Однак, в даному випадку суд вважає, що строк позовної давності позивачем не пропущено, оскільки порушення її прав є триваючим. У ст. 268 ЦК України наведено невичерпний перелік вимог, на які позовна давність не поширюється, оскільки у частині другій цієї статті передбачено, що законом можуть бути встановлені також інші вимоги, на які не поширюється позовна давність. В деяких випадках позовна давність не може поширюватись і на інші категорії вимог, хоча про це прямо й не зазначено у законі. Позовна давність не може поширюватися на вимоги про усунення, зокрема, триваючого правопорушення. В теорії права триваюче правопорушення розуміється, як проступок, пов`язаний з тривалим та безперервним невиконанням суб`єктом обов`язків, передбачених законом. Тобто, триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила якісь певні дії чи допустила бездіяльність, перебуває надалі у стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності) та, відповідно, порушення закону безперервно відбувається протягом якогось певного часу. Триваюче правопорушення припиняється лише у випадку: усунення стану, за якого об`єктивно існує певний обов`язок у суб`єкта, що вчиняє правопорушення; виконанням обов`язку відповідним суб`єктом; припиненням дії відповідної норми закону. Отже, особа може пред`явити такий позов у будь-який час незалежно від того, коли почалося порушення її прав. Обов`язковою умовою такого позову є існування порушення прав, яке триває і має місце на момент звернення з позовом. Тому з таким позовом можна звернутися в будь-який час, поки існує правопорушення. За таких обставин, позовні вимоги [PERSON] до Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» про захист прав споживачів та зобов`язання вчинити дії є обґрунтованими та підлягають задоволенню. Згідно ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Як вбачається з матеріалів справи, позивачем при зверненні до суду з позовом сплачено судовий збір у загальному розмірі 1 211,20 грн., що підтверджується копією квитанції № 3508-0427-6550-4992 від 03.05.2024 року (а.с. 103). Інших доказів на підтвердження понесення судових витрат сторонами не надано. Оскільки, суд задовольняє позовні вимоги в повному обсязі, то з відповідача на користь позивача підлягають стягненню 1 211,20 грн. у відшкодування судових витрат. Враховуючи викладене,

Outcome: approved