Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-04 00:00:00

У серпні 2024 року представник позивача [PERSON] адвокат Шчекіч І.В. звернулась до суду з позовною заявою до [PERSON] про\~поділ спільного\~сумісного майна\~подружжя,\~в якій\~просила визнати\~грошові кошти\~в сумі\~600\~000\~(шістсот\~тисяч)\~грн 00\~коп., які обліковуються на депозитному рахунку [NUMBER] в Акціонерному товаристві «Перший Український Міжнародний Банк», ЄДРПОУ 14282829, відповідно до заяви [PERSON] № 331057447\~від 14.08.2024\~на приєднання\~до Договору\~комплексного банківського\~обслуговування фізичних\~осіб,спільним сумісним майном подружжя [PERSON] та [PERSON] ; в порядку поділу спільного сумісного майна подружжя визнати за [PERSON] , [INFO] , ідентифікаційний номер [NUMBER] , право власності, на частку, тобто на 300\~000 (триста тисяч) грн 00 коп, які обліковуються на депозитному рахунку [NUMBER] в Акціонерному товаристві «Перший Український Міжнародний Банк», ЄДРПОУ 14282829, відповідно до заяви [PERSON] № 331057447 від 14.08.2024 на приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб. Позиція позивача В обґрунтування позовної заяви представник позивачки посилалася на те, що сторони по справі з 30 вересня 2000 року перебували в зареєстрованому шлюбі. Рішенням Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 22.07.2024 року шлюб між сторонами розірвано. У період шлюбу відповідачем був відкритий депозитний рахунок у АТ «Перший Український Міжнародний Банк», на якому подружжя накопичувало грошові кошти, які є їх спільним сумісним майном. Тому, відповідач повинен їй сплатити частину коштів, які знаходяться на депозитному рахунку. Заяви, клопотання сторін; інші процесуальні дії у справі Ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 15 серпня 2024 року розгляд справи призначено у порядку спрощеного провадження з повідомленням (викликом) сторін, а також витребувано з Акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк», ЄДРПОУ 14282829, належним чином завірені копії договорів з усіма додатками до них, укладених з [PERSON] , [INFO] , на відкриття депозитних рахунків, а також інформацію про рух грошових коштів (список операцій) по всіх депозитних рахунках, дати, види операцій, розміру нарахованих відсотків по кожному депозитному договору, розміри всіх внесених вкладів за весь період, починаючи з 01 грудня 2015 року по 15 серпня 2024 року, яка була належним чином виконана банківською установою. З метою забезпечення позову, за заявою позивача, ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 15 серпня 2024 року накладено арешт на депозитний рахунок, відкритий в Акціонерному товаристві «Перший Український Міжнародний Банк», ЄДРПОУ 14282829, на ім`я [PERSON] , [INFO] , ідентифікаційний номер [NUMBER] , місце проживання: [ADDRESS] . У порядку ст. 178 ЦПК України, відповідач не скористався своїм правом щодо надання відзиву на позовну заяву. Позивачка, її представник у судове засідання не з`явились, представник позивачки адвокат Шчекіч І.В. надала суду заяву про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримують у повному обсязі та просять суд їх задовольнити. У судове засідання відповідач не з`явився, відповідно до поданої заяви, просить розгляд справи провести без його участі, з позовними вимогами позивачки та розміром судових витрат згодний, не заперечує проти задоволення позову у повному обсязі. Фактичні обставини, встановлені судом Судом встановлено, що [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , сторони по справі, з 30 вересня 2000 року перебували в зареєстрованому шлюбі, що підтверджується свідоцтвом про одруження серії [NUMBER] , виданим 30.09.2000 року відділом реєстрації актів громадянського стану виконкому Павлоградської міської ради Дніпропетровської області. Рішенням Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 22.07.2024 року шлюб між сторонами розірвано. Як вбачається з інформації, яка надана АТ «Перший Український Міжнародний Банк» № КНО-07.8.6/6852БТ від 20.08.2024 (банківська таємниця), на виконання ухвали суду від 15 серпня 2024 року, у зазначеній банківській установі були відкриті депозитні рахунки на ім`я [PERSON] , починаючи з 24.11.2016 року по 13.09.2024 року. Останні накопичення заощаджень на депозитному рахунку відповідача мають такий стан. Так, відповідно до заяви відповідача № 327309012 від 12.05.2024 року на приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб на рахунку [NUMBER] , з 13.05.2024 року по 14.08.2024 року, перебували грошові кошти у розмірі 600\~000,00 грн. Відповідно до заяви відповідача № 331057447 від 14.08.2024 року на приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб на рахунку [NUMBER] , (діючий) з 14.08.2024 року по 13.09.2024 року, перебувають грошові кошти у розмірі 600\~000,00 грн. Таким чином, судом встановлено, що на час розгляду справи на депозитному рахунку відповідача у АТ «Перший Український Міжнародний Банк» знаходяться гроші у сумі 600\~000 грн, що не заперечується сторонами по справі. Відповідачем не спростовується презумпція сумісної спільності права власності подружжя на вищевказані грошові кошти. Норми права, які застосував суд та висновки Статтею 60 СК України передбачено, що майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу). Вважається, що кожна річ, набута за час шлюбу, крім речей індивідуального користування, є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя. Таке ж положення містить і стаття 368 ЦК України, відповідно до ч. 3 та ч. 4 зазначеної статті, майно, набуте подружжям за час шлюбу є їхньою спільною сумісною власністю, якщо інше не встановлено договором або заводом. Майно, набуте в результаті спільної праці та за спільні грошові кошти членів сім`ї, є їхньою спільною сумісною власністю, якщо інше не встановлено договором, укладеним у письмовій формі. Статтею 372 ЦК України, визначено, що майно, яке є у спільній сумісній власності, може бути поділене між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом. За рішенням суду частка співвласника може бути збільшена або зменшена з урахуванням обставин, які мають істотне значення. У разі поділу майна між співвласниками право спільної сумісної власності на нього припиняється. Договір про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності, укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню. За положеннями частини другої статті 61 СК України,\~об`єктом права спільної сумісної власності є заробітна плата, пенсія, стипендія, інші доходи,\~одержані одним із подружжя. Статтею 63 СК України передбачено, що дружина та чоловік мають рівні права на володіння, користування і розпоряджання майном, що належить їм на праві спільної сумісної власності, якщо інше не встановлено домовленістю між ними. Згідно з вимогами ч. 1 ст. 65 СК України, дружина, чоловік розпоряджаються майном, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, за взаємною згодою. Відповідно до ч. 1 ст. 69 СК України дружина і чоловік мають право на поділ майна, що належить їм на праві спільної сумісної власності, незалежно від розірвання шлюбу. Згідно ч. 1 ст. 70 СК України у разі поділу майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, частки майна дружини та чоловіка є рівними, якщо інше не визначено домовленістю між ними або шлюбним договором. Норми законодавства свідчать про презумпцію спільності права власності подружжя на майно, яке набуте ними в період шлюбу. Ця презумпція може бути спростована й один із подружжя може оспорювати поширення правового режиму спільного сумісного майна на певний об`єкт, в тому числі в судовому порядку. Тягар доказування обставин, необхідних для спростування презумпції, покладається на того з подружжя, який її спростовує. Така правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 21 листопада 2018 року у справі №372/504/17 (провадження № 14-325цс18). У випадках поділу грошових сум (вкладів), внесених у банківські (фінансові) установи за договорами банківського вкладу (депозиту) за рахунок заробітної плати, пенсії, стипендії, інших доходів подружжя, при поділі таких коштів права банківських (фінансових) установ не зачіпаються. Ці вклади, незалежно від їх виду та від того, на чиє ім`я з подружжя вони внесені, відповідно до статті 61 СК України є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя (постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 17 березня 2023 року у справі № 134/1975/20 (провадження № 61-9517ск22)). Виходячи з\~викладеного,\~надавши належної\~оцінки представленим\~у справі\~доказам,\~у їх\~сукупності;\~приймаючи до\~уваги доведеність\~позивачем позовних\~вимог та\~відсутність заперечень\~відповідача;\~встановивши,\~що на\~час припинення\~шлюбних відносин\~сукупний залишок\~грошових коштів\~на банківському\~депозитному рахунку\~становить\~ 600\~000\~грн,\~суд дійшов\~до висновку\~про наявність\~підстав для\~визнання грошових\~коштів у\~розмірі 600\~000\~ грн спільним сумісним майном подружжя [PERSON] та [PERSON] та можливістю їх розподілу, з врахуванням рівності часток, а саме, по частці, що складає по 300\~000 грн кожному. Розподіл судових витрат \~ \~ \~ \~Відповідно до\~ч.\~1\~ст.\~142\~ЦПК України\~у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, а в разі якщо домовленості про укладення мирової угоди, відмову позивача від позову або визнання позову відповідачем досягнуто сторонами за результатами проведення медіації - 60 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Відповідно до квитанції № 2868-5364-1352-6929 від 07.08.2024 року позивачка за подачу позову сплатила судовий збір у розмірі 3 000,00 грн, а відповідно до квитанції № 2262-2078-6678-4154 від 07.08.2024 року при подачі заяви про забезпечення позову сплатила судовий збір у розмірі 605,60 грн. Таким чином, у зв`язку з визнанням позову відповідачем до початку розгляду справи по суті, необхідно зобов`язати Головне управління\~Державної казначейської\~служби України\~у Дніпропетровській\~області\~повернути [PERSON] 50 відсотків сплаченого судового збору у розмірі 1\~802,80 грн, а також стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] 50% розміру сплаченого судового збору у розмірі 1\~802,80 грн. Підстави для скасування заходів забезпечення позову Відповідно до ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи. При ухваленні рішення суд вирішує: чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову (ст. 264 ЦПК України). Ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 15 серпня 2024 року накладено арешт на депозитний рахунок, відкритий в Акціонерному товаристві «Перший Український Міжнародний Банк», ЄДРПОУ 14282829, на ім`я [PERSON] , [INFO] , ідентифікаційний номер [NUMBER] . Для належного виконання рішення суду, суд вважає за необхідне, скасувати вищезазначені заходи забезпечення позову.

Outcome: approved