Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-02 00:00:00

Позивач [PERSON] через «Електронний суд» звернулася до Деснянського районного суду м.Києва з позовом, в якому просить розірвати шлюб між нею та відповідачем [PERSON] зареєстрований 25 серпня 2017 року Дарницьким районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис № 1776. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що від шлюбу у них є малолітня дитина - [PERSON] , [INFO] . Спір щодо місця проживання дитини - відсутній. Спільне життя у них не склалось з причин того, що вони втратили інтерес один до одного, давно немає взаєморозуміння, взаємоповаги, різні погляди на сімейне життя та обов`язки. Шлюбні відносини припинилися з січня 2024 року, таким чином спільне господарство не ведеться цей самий період. Примирення та подальше сімейне проживання між ними неможливе, воно не відповідає їх інтересам. Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 25.10.2024 відкрито провадження в справі та призначено справу до розгляду. Позивачка в судове засідання не з`явилася, подала до суду заяву про розгляд справи без її участі, вимоги позову підтримує в повному обсязі. Відповідач в судове засідання не з`явився та подав до суду заяву про можливість слухати справу за його відсутності, позовні вимоги просить задовольнити в повному обсязі. Вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] підлягають задоволенню з наступних підстав. Як встановлено судом та вбачається з матеріалів справи, у відповідності до свідоцтва про шлюб [PERSON] та [PERSON] , зареєстрували шлюб 25 серпня 2017 року, місце реєстрації - Дарницький районний у місті Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис № 1776. Прізвище дружини після укладення шлюбу « [PERSON] ». Згідно із свідоцтвом про народження, від шлюбу сторони мають малолітню дитину - [PERSON] , [INFO] . Відповідно до ст. 112 Сімейного Кодексу України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 11 від 27.12.2007 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюбі, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішення позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя. Передбачене ч. 1 ст. 111 Сімейного Кодексу України вжиття судом заходів щодо примирення подружжя застосовується у випадку відсутності згоди одного з них на розірвання шлюбу за ініціативою однієї зі сторін або суду у формі відкладення розгляду справи слуханням та надання сторонам строку на примирення. Аналізуючи зібрані та досліджені судом докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що шлюб між сторонами підлягає розірванню, а позов підлягає задоволенню, так як у сторін відсутнє взаєморозуміння та повага, розходження поглядів на сімейні відносини та життєві цінності. Відповідно до ч. 4 ст. 268 ЦПК України у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення. Частиною 5 передбачено, що датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. Судові витрати підлягають стягненню з відповідача на користь позивача відповідно до ст. 141 ЦПК України. На підставі викладеного,

Outcome: approved