Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-08 00:00:00

І. Виклад позиції позивача. У липні 2023 року позивач звернулася до суду із позовом до відповідача про внесення змін до актового запису про народження дитини, у якому просить: змінити прізвище малолітньої дитини [PERSON] , [INFO] , з « [PERSON] » на « [PERSON] »; внести зміни до актового запису №120 про народження [PERSON] , [INFO] зробленого Херсонським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Херсонській області 07.02.2018 року, а саме змінити прізвище дитини з « [PERSON] » на « [PERSON] »; стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати у розмірі судового збору 1073,60 грн. та витрати за надання правової допомоги у розмірі 3000, 00 грн. Позовні вимоги обґрунтовано тим, що [INFO] позивачка народила доньку [PERSON] , батьком якої є відповідач, але сторони у зареєстрованому шлюбі не перебували. 20.01.2018 року Херсонським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану ГТУЮ у Херсонській області проведено державну реєстрацію народження доньки за спільною заявою сторін, про що складено актовий запис про народження №120 від 07.02.2018 року з відміткою про присвоєння дитині прізвища « [PERSON] ». Клопоти щодо реєстрації народження дитини в органах державної реєстрації цивільного стану позивач взяла на себе. Хотіла створити образ майбутньої родини та щоб дитина росла у справжній сім`ї, а відповідач щоб почувався справжнім батьком та виконував батьківські обов`язки. Відповідач погодився на реєстрацію його як батька дитини, проте ніякої приязні до доньки не відчував. Після народження доньки сторони перестали підтримувати родинні стосунки, батьки відповідача вигнали позивачку з дитиною з дому. Протягом 5 років ані відповідач ані його родина не проявляють інтересу до доньки, не цікавляться її здоров`ям, фізичним розвитком, не утримують матеріально. Відповідач має заборгованість по аліментам у розмірі 157941,37 грн. У разі необхідності позивач планує вивезти доньку за кордон, за наслідком чого необхідне оформлення документів. Водночас, наявність у дитини прізвища батька може мати труднощі, що не сприятиме якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Крім того, донька дорослішає та цікавиться чому у неї з матір`ю різні прізвища і де її батько, який ухилився від виконання батьківських обов`язків. Також прізвище « [PERSON] » викликає неприємні та обурливі асоціації у однолітків, що негативно впливає на психоемоційний стан дівчинки і обумовлює небажання ним користуватися. Відповідач не дає добровільної згоди на зміну прізвища доньки, а тому позивач звернулася до суду. 04.04.2024 року позивачка подала відповідь на відзив, у якій позовні вимоги підтримала у повному обсязі. Вказала, що аліменти відповідач не платив до липня 2023 року. Крім того, до вступу у лави ЗСУ інтересу до доньки не проявляв, бажання бачитися з дитиною з 2018 року не мав. ІІ. Виклад позиції відповідача. 25.03.2024 року представник відповідача адвокат Котенко Т.В. подала відзив на позовну заяву, у якому заперечила проти задоволення позовних вимог. Вказала, що відповідач належним чином виконує обов`язок зі сплати аліментів, заборгованості не має. Крім того, останні два роки перебуває у лавах ЗСУ та не має можливості багато часу приділяти доньці, однак мати повинна розповідати доньці про батька, який боронить Батьківщину. Зауважила про відсутність в матеріалах справи висновку органу опіки та піклування щодо доцільності зміни прізвища дитини, а також на необґрунтованість доводів щодо необхідності зміни прізвища дитини. 02.05.2024 року представник відповідача адвокат Котенко Т.В. подала заперечення на відповідь на відзив, в яких підтримала доводи відзиву та просила відмовити у задоволенні позову. ІІІ. Виклад позиції третіх осіб. 22.05.2024 року представник служби у справах дітей Горохівської сільської ради Баштанського району Миколаївської області Данченко Андрій Олександрович через систему «Електронний суд» надіслав заяву про розгляд справи без участі представника третьої особи та заперечували щодо заявлених позовних вимог, викладених у позовній заяві. 10.07.2024 року представник служби у справах дітей Дніпровської районної у місті Херсоні ради Бабієнко Наталія Юріївна через систему «Електронний суд» подала клопотання про розгляд справи без участі представника третьої особи та повідомила про неможливість надання висновку про доцільність/недоцільність внесення змін до актового запису про народження дитини. 06.12.2024 року представника відділу Державної реєстрації актів цивільного стану у місті Херсоні ПМУЮ(м. Одеса) Ганна Расторгуєва просила розгляд справи провести без участі представника третьої особи. ІV. Процесуальні дії суду у справі. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 03.01.2024 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження. Підготовче судове засідання призначено на 25.03.2024 року. 25.03.2024 року від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву. За клопотання представника відповідача судове засідання відкладено на 18.04.2024 року. 02.04.2024 року від представника третьої особи Снігурівського відділу ДРАЦС у Баштанському районі Миколаївської області ПМУ МЮ (м. Одеси) надійшло клопотання про заміну третьої особа на належну відділ ДРАЦС у м. Херсоні ПМЮ(м. Одеси). 04.04.2024 року через систему «Електронний суд» від позивача надійшла відповідь на відзив та клопотання про розгляд справи без участі позивача. Судове засідання призначене на 18.04.2024 року не відбулося у зв`язку із перебування головуючого судді на навчанні, судове засідання призначено на 06.05.2024 року. 30.04.2024 року від представника третьої особи Снігурівського відділу ДРАЦС у Баштанському районі Миколаївської області ПМУ МЮ (м. Одеси) надійшло клопотання про заміну третьої особа на належну відділ ДРАЦС у м. Херсоні ПМЮ(м. Одеси). 02.05.2024 року від представника відповідача Котенко Т.В. надійшли заперечення на відповідь на відзив. 06.05.2024 року від представника відповідача Котенко Т.В. надійшло клопотання про залучення до участі у справі в якості третьої особи Службу у справах дітей Дніпровської районної у місті Херсоні ради, та клопотання про проведення судового засідання без участі сторони відповідача. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 06.05.2024 року здійснено заміну третьої особи Снігурівський відділ ДРАЦС у Баштанському районі Миколаївської області ПМУ МЮ (м. Одеси) - на належну третю особу - відділ ДРАЦС у м. Херсоні ПМЮ(м. Одеси). Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 06.05.2024 року залучено до участі у справі у якості третьої особи Службу у справах дітей Дніпровської районної у місті Херсоні ради. Судове засідання призначено на 15.07.2024 року. 21.03.2024 року через систему «Електронний суд» від представника третьої особи Служби у справах дітей Горохівської сільської ради Данченка А.О. надійшла заява, про розгляд справи без участі представника третьої особи, висловили свою позицію щодо заявленого позову та заперечували проти задоволення позовних вимог. Відповідно до Журналу реєстрації вхідної кореспонденції, вказана заява передана Головуючому судді 23.05.2024 року. 10.07.2024 року від представника третьої особи Служби у справах дітей Дніпровської районної у місті Херсоні ради Бабієнко Н.Ю., надійшло клопотання про проведення розгляду справи без участі представника третьої особи, та повідомлення про неможливість з`ясування обставин у справі та надати до суду обґрунтований висновок щодо спору, у зв`язку із відсутністю відповідача за вказаною у позові адресою. Судове засідання призначене на 15.07.2024 року не відбулося у зв`язку із перебування головуючого судді у судовому засіданні з розгляду іншої кримінальної справи, судове засідання призначено на 26.08.2024 року. За клопотанням представника відповідача про відкладення судового засідання з метою ознайомлення з матеріалами справи, судове засідання не відбулося, розгляд справи призначено на 25.09.2024 року. Судове засідання призначене на 25.09.2024 року не відбулося у зв`язку із перебування головуючого судді у відпустці, судове засідання призначено на 10.10.2024 року. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 10.10.2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 31.10.2024 року. У зв`язку із перебуванням головуючого судді у справі у судовому засідання з розгляду іншої цивільної справи, судовий розгляд не відбувся. Судове засідання призначено на 19.11.2024 року. У зв`язку із перебуванням головуючого у справі судді на лікарняному судове засідання не відбулося. Розгляд справи призначено на 28.11.2024 року. У зв`язку із відсутністю електропостачання в установі Херсонського міського суду Херсонської області розгляд справи не відбувся, судове засідання призначено на 09.12.2024 року. У судове засідання у час призначений для розгляду учасники справи не з`явилися, у раніше поданих заявах висловили свою позицію щодо заявленого позову та просили завершити розгляд справи без їх участі. Судом, на підставі частини другої ст. 247 ЦПК України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Інші процесуальні дії (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) не застосовувались. V. Фактичні обставини справи, встановлені судом та зміст правовідносин. Судом встановлено, що [INFO] народилася [PERSON] , про що 07.02.2018 року Херсонським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Херсонській області видано свідоцтво про народження серії [NUMBER] , актовий запис №120. Відповідно до Акту обстеження матеріально-побутових умов життя від 04.05.2023 року, затвердженого начальником служби у справах дітей Горохівської сільської ради, сім`я [PERSON] проживає у [ADDRESS] у будинку батька [PERSON] . [PERSON] з сім`єю не проживає з березня 2018 року. В будинку 7 кімнат, дитина проживає в окремій кімнаті, має окреме ліжко, багато іграшок, окремий стіл для заняття. Дитина чиста, охайна, комунікує з дітьми нормально, запас їжі в достатній кількості, в наявності безліч речей. Дім оснащений водяним опаленням, через те в будинку тепло. Рішенням Херсонського міського суду Херсонської області від 14.02.2019 року у справі №766/23350/18 стягнуто зі [PERSON] на користь [PERSON] , аліменти на утримання неповнолітньої дитини [PERSON] , [INFO] , в розмірі 1/4 частини від усіх видів його заробітку, але не менше, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 26.11.2018 року і до досягнення дитиною повноліття. Позивачка працює вихователем Херсонського закладу дошкільної освіти №12 ХМР та відповідно до характеристики від 04.05.2023 року грамотна, ініціативна, небайдужа до своєї справи вихователька. У спілкуванні з дітьми, їх батьками та колегами по роботі поєднує доброзичливість і лагідність з серйозністю та наполегливістю. Відповідно до характеристики від 04.05.2023 року [PERSON] є вихованкою групи середнього дошкільного віку Херсонського закладу дошкільної освіти №12 ХМР, виховується в повній сім`ї, матеріально-економічне становище задовільне. Відповідно до психологічного висновку дитячого психолога [PERSON] від 10.10.2023 року, [PERSON] проживає з матір`ю, яка займається її вихованням, приділяє достатньо часу навчанню та розвитку дитини. У [PERSON] налагоджений тісний емоційний контакт з мамою. З мамою [PERSON] проводить разом час, грає в ігри, ходить гуляти. У вихованні [PERSON] мамі допомагає бабуся та дідусь дитини. У проектній методиці «Моя сім`я» [PERSON] зобразила себе, маму, дідуся і бабусю. [PERSON] не вважає батька членом своєї сім`ї. Батько не бере участі у вихованні [PERSON] , спілкування з ним відсутнє. На запитання про батька [PERSON] відповіла, що у неї немає тата і вона ніколи його не бачила. Відповідно до розрахунку заборгованості зі сплати аліментів, складеного державним виконавцем Дніпровського ВДВС у м. Херсоні ПМУ МЮ (м. Одеса), станом на 01.04.2024 року заборгованість зі сплати аліментів у [PERSON] перед [PERSON] відсутня. У період з листопада 2019 року по червень 2023 року відповідач аліменти не сплачував (сукупний розмір заборгованості 180\~660,76 грн), а у період з липня 2023 року по березень 2024 року наявну заборгованість погасив, аліменти сплачував щомісяця. VІ. Оцінка Суду. Відповідно до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися в суд за захистом свого цивільного права у випадку його порушення з вимогою про примусове виконання зобов`язання в натурі. Згідно ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. При вирішенні цивільного спору суд керується Конституцією України, законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, застосовує інші правові акти, враховує завдання цивільного судочинства, забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами, особливості предмета спору та ціну позову, складність справи, її значення для сторін та час, необхідний для розгляду справи, покладення доведення обставин, які мають значення для справи, саме сторонами, права яких є рівними, як і покладення саме на кожну сторону ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій та з урахуванням меж заявлених вимог та заперечень та обсягу поданих доказів. Згідно з частинами другою, восьмою, дев`ятою статті 7 СК України сімейні відносини можуть бути врегульовані за домовленістю (договором) між їх учасниками. Регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, членів сім`ї. Сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства. Статтею 51 Конституції України, частинами другою, третьою статті 5 СК України передбачено, що сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. Держава має заохочувати та підтримувати материнство і батьківство та забезпечувати пріоритет сімейного виховання дитини. Отже, при регулюванні сімейних відносин держава має максимально враховувати інтереси дитини. Частиною першою статті 3 Конвенції про права дитини від 20.11.1989 року (ратифікована Україною 27.02.1991 року, дата набуття чинності для України 27.09.1991 року) визначено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Кожна дитина відповідно до статті 7 Конвенції про права дитини від 20.11.1989 року має право на збереження індивідуальності. Одним із основних засобів ідентифікації дитини є її ім`я, яке надається дитині при народженні і складається із прізвища, власного імені та по батькові, якщо інше не випливає із закону або звичаю національної меншини, до якої вона належить. Відповідно до статті 145 СК України прізвище дитини визначається за прізвищем батьків. Якщо мати, батько мають різні прізвища, прізвище дитини визначається за їхньою згодою. Спір між батьками щодо прізвища дитини може вирішуватися органом опіки та піклування або судом. Частинами третьою, п`ятою статті 148 СК України передбачено, що у разі зміни прізвища одного з батьків прізвище дитини може бути змінене за згодою обох батьків та за згодою дитини, яка досягла семи років. У разі заперечення одним із батьків щодо зміни прізвища дитини спір між ними щодо такої зміни може вирішуватися органом опіки та піклування або судом. При вирішенні спору беруться до уваги виконання батьками своїх обов`язків щодо дитини, а також інші обставини, які засвідчують відповідність зміни прізвища інтересам дитини. Тлумачення частини п`ятої статті 148 СК України, здійснене Верховним Судом у постанові від 15.08.2018 року у справі №759/3363/16, та підтримане у постанові від 15.03.2024 року у справі №334/5187/22, дозволяє зробити висновок, що при вирішенні спору між батьками щодо зміни прізвища дитини приймаються до уваги різні обставини, які мають свідчити про те, що зміна прізвища дитини відповідає її інтересам. До них відноситься: виконання батьками своїх обов`язків щодо дитини; інші обставини, які засвідчують відповідність зміни прізвища дитини її інтересам. Тобто інтереси дитини є пріоритетним і визначальним для вирішення спору щодо зміни прізвища дитини. При вирішенні справи про зміну прізвища дитини необхідно також враховувати стосунки, які існують між дитиною та її батьками, в тому числі й з тим із батьків, хто проживає окремо. Якщо той із батьків, хто має спільне з дитиною прізвище і проживає окремо від дитини, зберігає з нею близькі стосунки і продовжує брати участь у її вихованні, то не є доцільним сприяти відчуженню між батьком і дитиною, зокрема, шляхом зміни прізвища. Згідно ч. 3 ст. 12 та ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (ст. 79, 80 ЦПК України). У цій справі суд не сприймає як доказ письмові пояснення [PERSON] та [PERSON] як такі, що не передбачені ст. 90 ЦПК України та не відповідають принципу безпосередності дослідження доказів судом. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі №129/1033/13-ц зроблено висновок про те, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи та покладає тягар доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати так, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний. Тобто, певна обставина не може вважатися доведеною, допоки інша сторона її не спростує (концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу принцип змагальності втрачає сенс. Дослідивши повно, всебічно, об`єктивно та безпосередньо наявні в матеріалах справи докази, у їх сукупності та взаємозв`язку, суд вважає, що позивач не довела необхідності зміни прізвища дитини зі « [PERSON] » на « [PERSON] », а також того, що зміна прізвища буде відповідати інтересам дитини, сприятиме психологічному та гармонійному її розвитку. Суд враховує засади рівності прав обох батьків щодо прав та інтересів дитини, яка з досягненням більш зрілого віку зможе висловити свою думку стосовно вибору прізвища, тоді як на теперішній час, з огляду на юний вік доньки сторін, це є неможливим. Твердження позивачки, що батько дитини жодним чином не бере участі у її вихованні, забезпеченні розвитку, між відповідачем та донькою відсутній будь-який зв`язок, а отже, він належно не виконує своїх батьківських обов`язків, є суперечливими та необґрунтованими з огляду на той факт, що відповідач здійснює перерахування грошових коштів позивачу на утримання дитини. А перебування в лавах ЗСУ об`єктивно унеможливлює прийняття ним фізичної участі у вихованні доньки. Посилання позивачки на те, що відповідач та його родина є сторонніми особами для доньки є необґрунтованими, адже вона сама визнала його батьком дитини під час реєстрації народження та надала згоду на іменування доньки прізвищем батька, а наявність чи відсутність емоційного зв`язку доньки з батьком неможливо визначити з огляду на малолітній вік дитини. Доводи позову про ймовірність майбутнього кепкування з прізвища дитини є тільки припущеннями та суб`єктивними оціночними твердженнями позивача. Суд також зауважує, що відповідне сприйняття дитиною свого прізвища у значній мірі залежитиме саме від добросовісного виконання матір`ю свого обов`язку, відсутності з її сторони негативних суджень щодо нього. На теперішній час відсутні підстави вважати, що батькове прізвище якимось чином суперечить інтересам дитини. Натомість у цьому конкретному випадку йдеться про реалізоване законне право батька зареєструвати доньку за своїм прізвищем, узгоджене з її матір`ю у добровільному порядку, що свідчить у тому числі про піклування з боку відповідача та його відповідальність перед своєю дитиною. Таким чином, за результатами судового розгляду, суд не знайшов доказів на підтвердження викладених у позові обставин та дійшов висновку про їх недоведеність, з огляду на що суд відмовляє у задоволенні заявлених вимог позивача у повному обсязі. VІІ. Заходи забезпечення позову (заяви). Заходи забезпечення позову (заяви) судом не застосовувалися. VІІI. Розподіл судових витрат між сторонами. Згідно ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Частиною 1 та 2 статті 141 ЦПК України передбачено, що судові витрати покладаються на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки суд відмовив у задоволенні позовних вимог, судові витрати з розгляду справи слід залишити за позивачем. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed