Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-02 00:00:00

Позивач звернувся із позовом до відповідача про захист прав споживачів. У позові позивачка зазначила, що [INFO] приблизно о 16 годині 45 хв. у одній із груп побачила повідомлення із посиланням в соціальній мережі «Viber» під приводом надання послуг і виплат. Коли вона випадково його проглянула і натиснула на це посилання, в цей момент почав до неї телефонувати невідомий номер, вона підняла слухавку, але на зворотному зв`язку говорилась для неї щось не зрозуміле. Однак, вийти із зазначеного посилання вона вже не могла, телефон не вимикався. Коли вона нарешті вийшла з цього посилання, то у месенджер «Вайбер» вона вже не змогла зайти. До неї почали масово телефонувати її друзі та говорити, що у соціальних мережах від її імені пишуться різні повідомлення, що вона отримувала грошові кошти і даються різні посилання. Після цього вона зайшла на свій картковий застосунок «Ощад 24» та побачила, що списуються грошові кошти з її кредитного рахунку, яким вона не користувалася. Будь-яких даних банківської картки вона нікому не повідомляла, покупку товарів або послуг через інтернет, зняття готівки, перерахування грошових коштів у безготівковій формі будь-кому не здійснювала. Після того, як нею була виявлена крадіжка з її картки кредитних коштів, вона відразу зателефонувала на гарячу лінію «Ощадбанку» і заблокувала рахунки, а також звернулася до поліції. Зловмисники шляхом крадіжки з використанням електронно-обчислювальної техніки заволоділи кредитними коштами в сумі 42 449 грн. з її карткового рахунку «Ощадбанк» [NUMBER] ( [NUMBER] ), в результаті чого їй було заподіяно майнової шкоди. Жодного повідомлення від «Ощадбанку» на підтвердження зняття грошових коштів і отримання від неї дозволу до неї не надходило. Вважає, що зловмисники викрали в неї кредитні кошти через незахищеність її банківської картки банком, також служба безпеки банку повинна була побачити, що транзакції на користь третіх осіб мають підозрілий характер і заблокувати картку, чого зроблено не було. За її заявою Хмельницьким РУП ГУНП було внесено відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР за ч. 4 ст. 190 КК України. Згідно виписки банку від 29 квітня 2024 року за 9 березня 2024 року по банківській пластиковій картці (наділі - БПК) № [NUMBER] ( [NUMBER] ) в цей день були транзакції: о 16 год. 26 хв. на суму 29 999 грн. Переказ коштів з рахунку через UKR KITV MOBILE BANKING [NUMBER] (комісія - 304, 99 грн.); о 16 год. 27 хв. на суму 12 200 грн. Переказ коштів з рахунку через UKR KITV MOBILE BANKING [NUMBER] (комісія - 125 грн.); о 16 год. 28 хв. на суму 250 грн. Переказ коштів з рахунку через UKR KITV MOBILE BANKING [NUMBER] (комісія - 1,25 грн.). всього 42 449 грн. (дебет - кредитні кошти). Всього комісія - 1702, 45 грн. Кінцевий баланс - 44 150, 75 грн. Нею були подані письмові звернення щодо повернення грошових коштів, припинення дії кредитного договору, припинення нарахування відсотків, комісії, пені. Відповідачем надані формальні письмові відповіді від 1 квітня 2024 року, 17 липня 2024 року, якими їй було відмовлено. Просила суд визнати транзакції від 9 березня 2024 року щодо переказу коштів з карткового рахунку № [NUMBER] ( [NUMBER] ) в сумі 44 150, 75 грн. з яких: 42 499 грн. кредитні кошти, 1702, 45 грн. комісія, - незаконними; зобов`язати Акціонерне товариство «Державний ощадний банк України» повернути [PERSON] грошові кошти, переведені 09.03.2024р. з карткового рахунку № [NUMBER] в сумі 42 449 грн. шляхом відновлення їх на картковому рахунку [NUMBER] ; визнати кредитний договір, укладений 21 липня 2016 року між Акціонерним товариством «Державний ощадний банк України» та [PERSON] , на суму 42 900 грн. недійсним з моменту укладення; зобов`язати Акціонерне товариство «Державний ощадний банк України» скасувати відсотки, пеню (штрафні санкції), нараховані клієнту [PERSON] за оскаржуваними операціями від 9 березня 2024 року. Представник відповідача подав відзив на позов, в якому вказав, що позовні вимоги не визнає. Зазначив, що між позивачем та відповідачем укладено ряд Договорів комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки) шляхом підписання відповідних заяв про приєднання, а саме: 19 лютого 2016 року укладено Договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу шляхом підписання заяви про приєднання № 574155, на виконання умов договору відповідач відкрив на ім`я позивача поточний рахунок № [NUMBER] , який було змінено на номер [NUMBER] на умовах тарифного пакету «Зарплатний» (картка № [NUMBER] ), що підтверджується розпискою про отримання [PERSON] платіжної картки від 19 лютого 2019 року; в рамках цього договору [PERSON] було підписано 21 липня 2016 року заяву про встановлення (збільшення) відновлювальної кредитної лінії. 29 квітня 2020 року між [PERSON] та АТ «Ощадбанк» укладено Договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу шляхом підписання заяви про приєднання № 228219/260816. На виконання умов ДКБО Банком відкрито [PERSON] рахунок IBAN [NUMBER] в національній валюті на умовах тарифного плану «Мій комфорт» та видано платіжну картку № [NUMBER] , що підтверджується розпискою [PERSON] про отримання платіжної картки від 29.04.2020р. Відповідно до цього Договору та Заяви про приєднання № 228219/260816 від 29.04.2020р. [PERSON] було встановлено кредитну лінію (Кредит) в сумі 42 900 грн. за картковим рахунком [NUMBER] , строк користування кредитом - до закінчення строку дії платіжної картки. 22 травня 2022 року між [PERSON] та АТ «Ощадбанк» укладено Договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки) шляхом підписання заяви про приєднання № 228219/260816. На виконання умов даного Договору Банком відкрито [PERSON] рахунок IBAN [NUMBER] в національній валюті а умовах тарифного пакету «Зарплатний» та видано платіжну картку № [NUMBER] , що підтверджується розпискою про отримання [PERSON] платіжної картки від 26.05.2022р. Позивачка за своїм фінансовим номером телефону [NUMBER] створила обліковий запис у системі дистанційного обслуговування АТ «Ощадбанк» - мобільному додатку «Ощад 24/7». Отримання кредитного ліміту та встановлення облікового запису в системі дистанційного обслуговування АТ «Ощадбанк» підтверджується позивачем. Відповідно до п. 3.1. заяв про приєднання (в тому числі заяви № 228219/260816 від 29.04.2020р.) позивачка беззастережно приєдналася до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб в редакції, яка на день підписання Заяви на приєднання розміщена на інтернет-сторінці Банку www.oshadbank.ua та уклала з Банком Договір, складовою частиною якого є умови договору банківського рахунку, договору банківського вкладу, Кредитного договору, умови надання інших послуг та підтвердила ознайомлення з умовами Договору. Відповідно до підп. 10 п. 136 розділу 7 Положення про порядок емісії та еквайрінгу платіжних інструментів, затвердженого Постановою правління Національного банку України від 29 липня 2022 року № 164 (далі - Положення) в редакції, що діяла на час виникнення спірних правовідносин, Користувач зобов`язаний зберігати та використовувати платіжні інструменти відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом, і не допускати використання платіжних інструментів особами, які не мають на це законного права або повноважень. Користувач зобов`язаний не повідомляти та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, що дає змогу ініціювати платіжні операції та негайно, після того, як йому стало відомо про факт втрати такої інформації та/або платіжного інструменту, повідомити про це емітента в спосіб та каналами зв`язку, визначеними договором між емітентом та користувачем. До моменту повідомлення емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неналежних платіжних операцій та відповідальність за них покладається на користувача (п. 140 Розділу 7 Положення). У відповідності до п. 17.1.1. Розділу 17 Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб (ДКБО), Банк здійснює дистанційне обслуговування клієнта за допомогою дистанційних каналів обслуговування, зокрема, але не виключно за допомогою чат-бот, системи ДБО та всіх його каналів обслуговування. Інформація щодо здійснених клієнтом операцій в системі ДБО фіксується в електронних протоколах, які зберігаються у Банку, і які Сторони домовилися вважати належним та допустимим доказом при розгляді судом або іншим компетентним органом, установою спору між ними або спору за їх участю (п. 17.2.9. Розділу 17 ДКБО). Також клієнт надав Банку свою згоду на здійснення Банком без попереднього повідомлення Клієнта фотозйомки і відеоспостереження при користуванні платіжними пристроями, у відділеннях банку, а також фіксування будь-яких контактів з Клієнтом, в тому числі, але не виключно, телефонних переговорів з Клієнтом на будь-якому носії та використання таких фотографій, аудіо- та відеоматеріалів в якості доказів під час вжиття будь-яких не заборонених законодавством заходів, спрямованих на захист прав та інтересів Банку (п. 13.1.4. Розділу 13 ДКБО). Платіжні операції здійснювалися лише по рахунку [NUMBER] (відкритий на підставі заяви про приєднання № 228219/260816 від 29.04.2020р.). Вищевказані операції було здійснено коректно в мобільному додатку Ощад 24/7. Позивачкою орієнтовно о 16 год. 23 хв. 06 сек. завершено реєстрацію мобільного додатку. Для його реєстрації використовувалися реквізити платіжної картки № [NUMBER] , які відомі тільки клієнту, а також одноразові ОТР-паролі, які надаються клієнту для підтвердження реєстрації в мобільному додатку в автоматичному режимі на фінансовий номер телефону Клієнта, якщо така реєстрація була ініційована клієнтом. Зокрема, 9 березня 2024 року о 16 год. 20 хв. за запитом позивача під час реєстрації мобільного додатку «Ощад 24/7» було здійснено вхідний автоматичний дзвінок на номер телефону [NUMBER] для підтвердження реєстрації в системі «Ощад 24/7», який був успішно прийнятий. Під час дзвінка система інформує клієнта, що не потрібно розголошувати дані картки та одноразові паролі третім особам і озвучує одноразовий пароль, який необхідний для успішної реєстрації (авторизації) мобільного додатку «Ощад 24/7». Надалі, після успішної реєстрації в мобільному додатку «Ощад 24/7» в проміжок часу з 16 год. 26 хв. по 16 год. 28 хв. здійснено платіжні операції, були перераховані грошові кошти в сумі 42 449 грн. з рахунку [NUMBER] (картка № [NUMBER] ). Відтак, якщо й мав місце незаконний переказ грошових коштів, він виник в результаті розголошення клієнткою своїх конфіденційних даних, в тому числі реквізитів платіжних карток банку, випущених на ім`я [PERSON] , та одноразового коду підтвердження, який надходив на фінансовий номер телефону клієнта. Безпосередньо позивачка в позовній заяві підтверджує факт надання можливості невідомій особі здійснити проведення платіжних по власних рахунках та відповідно розголошення конфіденційної інформації третім особам. Зазначене також підтверджується копією витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 10.03.2024р, який подано позивачкою до позовної заяви, зі змісту якого вбачається, що позивачка, використовуючи мобільний номер, перейшовши за фішинговим посиланням під виглядом отримання грошової допомоги в мобільному за стосунку (додатку) «Вайбер» надала можливість невідомій особі здійснити проведення платіжних операцій по власних рахунках. Відповідно до п. 9.15. Розділу 9 ДКБО Клієнт зобов`язаний забезпечити (гарантувати) неможливість отримання третіми особами інформації про Логін, пароль, картковий пароль, а також ПІН, CVV2/CVC2, строк дії, номер картки тощо. Ризик і відповідальність за несанкціоноване використання Логіна, Пароля, Карткового пароля несе виключно Клієнт. Згідно із п. 17.4.4. Розділу 17 ДКБО клієнт персонально відповідає за зберігання і не розголошення третіми особами авторизаційних та ідентифікаційних даних при роботі ДБО, компрометацію ідентифікаційних/авторизаційних даних за допомогою вірусів і програм шпигунів на персональному програмному забезпеченні клієнта. Банк не несе відповідальності за операції з картковим рахунком клієнта при розголошенні третім особам авторизаційних та ідентифікаційних даних сертифікованого антивірусного забезпечення. Позивачкою не надано доказів, що саме з вини відповідача були перераховані грошові кошти з її рахунку. Зокрема, позивачка, після проведення вищевказаних платіжних операцій, при зверненні 9 березня 2024 року до контакт центру Банку повідомила, що розголосила конфіденційну інформацію, в тому числі реквізити платіжної картки [NUMBER] третім особам та за її згодою співробітник банку (оператор контакт центру) здійснив блокування відповідних карток по причині того, що інформація стала відома третім особам, а саме: № [NUMBER] ( [NUMBER] ) та [NUMBER] ( [NUMBER] ). Отже, відповідні платіжні операції стали можливі виключно в результаті розголошення Позивачкою як клієнтом Банку конфіденційної інформації по своїх картах, передачі даних та паролей третім особам, тому саме позивач повинен нести відповідальність за здійснення платіжних операцій. Також вказав, що чинним законодавством не надано повноважень Банку здійснювати повернення проведеного переказу позивачем, здійсненого з належною авторизацією. Зазначив, що Положення № 164 Банком не порушено. Позивачкою заявлено позовну вимогу про визнання кредитного договору, укладеного 21 липня 2016 року між АТ «Державний ощадний банк України» та [PERSON] на суму 42 900 грн., недійсним з моменту укладення. Водночас, станом на 9 березня 2024 року по рахунку № [NUMBER] ( [NUMBER] ) - кредитний ліміт не був встановлений. Позивачкою в позовній заяві не зазначено жодних підстав для оспорювання правочину та порушення її права, свободи чи інтересу. В судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримала в повному обсязі. Просила суд задоволити позов, суду пояснила, що 9 березня 2024 року приблизно о 16 год. 20 хв. вона зайшла у месенджер «Вайбер» в групу магазин «Єва», а після цього не могла вийти із цього месенджера. Згодом зайшла у «Ощад 24/7» та помітила, що з її карткового рахунку почали зникати грошові кошти, де в неї був кредитний ліміт в сумі 42 900 грн. Також до неї надійшов дзвінок з ПрАТ «Київстар». Крім цього, до неї дзвонили друзі та повідомляли, що вона, начебто, отримала якісь грошові кошти. Після цього вона зателефонувала на гарячу лінію АТ «Ощадбанк». Показала, що з її кредитного рахунку грошові кошти знімалися в три етапи. Представник відповідача в судовому засіданні заперечив проти задоволення позову. Суду пояснив, що позивач є споживачем банківських послуг у АТ «Ощадбанк». Між позивачем та відповідачем укладено ряд договорів, є зарплатний рахунок, 29 квітня 2020 року відкрито кредитний рахунок, а 26 травня 2022 року - поточний рахунок. 9 березня 2024 року за ініціативою позивача було здійснено реєстрацію нового мобільного додатку «Ощад 24/7», зокрема о 16 год. 20 хв. з її номера телефону був дзвінок Банку до позивача. Позивач зареєструвалася в додатку «Ощад 24/7». З 16 год. 26 хв. по 16 год. 28 хв. відбулися з транзакції щодо перерахування грошових коштів. Після цього позивач зателефонувала на гарячу лінію Банку, де спочатку не повідомляла про розголошення своїх персональних даних. Пізніше на 7 хв. 48 сек. розмови остання вказала, що повідомляла дані своєї картки і вводила пароль до свого кабінету. Фактично, позивач зайшла за фішинговим (штучно створеним) посиланням, ввела свої персональні дані і дала можливість створити новий застосунок «Ощад 24/7». Зазначив, що новий додаток «Ощад 24/7» реєструвався позивачкою приблизно о 16 год. 23 хв. Ствердив суду, що позивачкою зазначено позовну вимогу про визнання кредитного договору від 21 липня 2026 року недійсним. Водночас, 21 липня 2016 року кредитний договір між позивачем та відповідачем не укладався, а в рамках договору від 19 лютого 2016 року позивачем підписано заяву про встановлення (збільшення) кредитної лінії. Також зазначив, що під час воєнного стану Банк не нараховує позивачці штрафні санкції. Водночас, станом на 4 листопада 2024 року у позивача є заборгованість за тілом кредиту приблизно 10 тис. грн. та за відсотками - біля 5 тис. грн. Суд, заслухавши пояснення позивача та представника відповідача, дослідивши письмові докази у справі в їх сукупності, приходить до висновку, що у задоволенні позову слід відмовити повністю. Відповідно до ч. 1 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, а ч. 2 ст. 12 ЦПК України передбачає, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. У відповідності до припису ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом встановлено, що 19 лютого 2016 року між Акціонерним товариством «Державний ощадний банк України» та [PERSON] укладено Договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу шляхом підписання заяви про приєднання № 574155, на виконання умов договору відповідач відкрив на ім`я позивача поточний рахунок № [NUMBER] , який було змінено на номер [NUMBER] на умовах тарифного пакету «Зарплатний» (картка № [NUMBER] ). Ця обставина підтверджується копією заяви про приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, яка підписана [PERSON] 19.02.2016р. (а.с. 47-49). В рамках цього договору [PERSON] було підписано 21 липня 2016 року заяву про встановлення (збільшення) відновлювальної кредитної лінії а.с. 50). 19 лютого 2019 року [PERSON] отримала платіжну картку № [NUMBER] та ПІН-конверт. Зазначена обставина підтверджується копією розписки позивача (а.с. 51). 29 квітня 2020 року між [PERSON] та АТ «Ощадбанк» укладено Договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу шляхом підписання заяви про приєднання № 228219/260816. Ця обставина підтверджується копією заяви про приєднання № 228219/260816 (а.с. 5243). На виконання умов ДКБО Банком відкрито [PERSON] рахунок IBAN [NUMBER] в національній валюті на умовах тарифного плану «Мій комфорт» та видано платіжну картку № [NUMBER] , що підтверджується розпискою [PERSON] про отримання платіжної картки від 29.04.2020р. (а.с. 54) Відповідно до цього Договору та Заяви про приєднання № 228219/260816 від 29.04.2020р. [PERSON] було встановлено кредитну лінію (Кредит) в сумі 42 900 грн. за картковим рахунком [NUMBER] , строк користування кредитом - до закінчення строку дії платіжної картки. 22 травня 2022 року між [PERSON] та АТ «Ощадбанк» укладено Договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки) шляхом підписання заяви про приєднання № 228219/260816. Зазначена обставина підтверджується копією заяви про приєднання від 26 травня 2022 року (а.с. 55-59). На виконання умов даного Договору Банком відкрито [PERSON] рахунок IBAN [NUMBER] в національній валюті а умовах тарифного пакету «Зарплатний» та видано платіжну картку № [NUMBER] , що підтверджується розпискою про отримання [PERSON] платіжної картки від 26.05.2022р. (а.с. 60). Позивачка за своїм фінансовим номером телефону [NUMBER] створила обліковий запис у системі дистанційного обслуговування АТ «Ощадбанк» - мобільному додатку «Ощад 24/7». Зазначена обставина позивачем не заперечується. Відповідно до службової записки начальника контакт-центру департаменту електронної комерції та платіжних засобів АТ «Ощадбанк» [PERSON] від 2 жовтня 2024 року дзвінки до контакт-центру надходили з фінансового номера телефону [NUMBER] . 9 березня 2024 року о 16 год. 20 хв. вхідний дзвінок для підтвердження реєстації в «Ощад 24/7», який був успішно прийнятий. 09.03.2024р. о 16 год. 29 хв. - вхідний дзвінок, запит щодо несанкціонованого списання коштів з рахунку № [NUMBER] ( [NUMBER] ). Оператор заблокував ПК по причині підозри у шахрайстві в мережі Інтернет, зафіксував інформацію про відмову від операцій за 09.03.2024р., які було здійснено в «Ощад 24/7»; також оператор заблокував та закрив обліковий запис в «Ощад 24/7». Під час дзвінка встановлено, що клієнт не підтверджує реєстрацію в додатку «Мобільний Ощад», яка була здійснена 09.03.2024р. по ПК [NUMBER] (КР [NUMBER]). Під час дзвінка клієнт повідомив, що вказував реквізити [NUMBER] ( [NUMBER] ) та номер свого телефону після здійснення переходу за посиланням на оформлення допомоги, яке надійшло в застосунку «Viber». Телефонний номер [NUMBER] є офіційним номером контакт-центру АТ «Ощадбанк». Вихідні дзвінки з телефонного номеру [NUMBER] здійснюються без залучення співробітників контакт-центру Банку автоматичною системою Банку, в рамках маркетингових кампаній та для підтвердження реєстрації в системі дистанційного банківського обслуговування «Ощад 24/7», якщо така реєстрація була ініційована абонентом. У випадку розголошення даних (реквізити картки, пін-код, пароль, які були надані для здійснення реєстрації в «Ощад 24/7») треті особи отримують доступ до облікового запису клієнта в «Ощад 24/7», де відображається інформація щодо наявних в клієнта карткових рахунків, депозитів та кредитів, які відкрито в межах області (Регіонального управління). Ця обставина підтверджується Службовою запискою АТ «Ощадбанк» від 2 жовтня 2024 року (а.с. 66). Відповідно до виписки по картковому рахунку № [NUMBER] (картка № [NUMBER] ) [PERSON] за період з 9 березня 2024 року по 10 березня 2024 року проведені наступні транзакції: 09.03.2024 о 16 год. 26 хв. переказ коштів з рахунку через UKR KITV MOBILE BANKING [NUMBER], сума - 29 999грн. (комісія - 304, 99 грн.); о 16 год. 27 хв. на суму 12 200 грн. Переказ коштів з рахунку через UKR KITV MOBILE BANKING [NUMBER] (комісія - 125 грн.); о 16 год. 28 хв. на суму 250 грн. переказ коштів з рахунку через UKR KITV MOBILE BANKING [NUMBER] (комісія - 1,25 грн.). всього 42 449 грн. (дебет - кредитні кошти). Всього комісія - 1702, 45 грн. Кінцевий баланс - 44 150, 75 грн. Зазначена обставина підтверджується випискою по картковому рахунку ГУ з обслуговування клієнтів АТ «Ощадбанк» станом на 1 жовтня 2024 року (а.с. 44). Факт здійснення вхідного дзвінка з номеру телефону контакт-центру АТ «Ощадбанк» № [NUMBER] на номер телефону, яким користується позивач, [NUMBER] 9 березня 2024 року о 16 год. 21 хв. 07 сек. підтверджується також і роздруківкою дзвінків ПрАТ «Київстар» від 24 жовтня 2024 року (а.с. 171). Ретельно дослідивши аудіозапис, що зафіксований на DVD-R диск (а.с. 143), судом встановлено, що позивачка під час розмови із співробітником Банку підтвердила ту обставину, що вона після заходу у месенджер «Viber» ввела дані своєї старої картки, номер свого телефону та пін-код (аудіозапис, починаючи з 7 хв. 40 сек.). Як вбачається із електронного протоколу, що доданий до електронного повідомлення Департаменту електронної комерції та платіжних засобів АТ «Ощадбанк» від 4 жовтня 2024 року, 9 березня 2024 року з картки позивача № [NUMBER] через MOBILE BANKING («Ощад 24/7») були проведені наступні транзакції: 9 березня 2024 року о 16:26:16 на карту № [NUMBER] в «Радабанк» перераховано 29999 грн. (IP-адреса [NUMBER]); 9 березня 2024 року о 16:27:28 на карту № [NUMBER] в «Радабанк» перераховано 12200 грн. (IP-адреса [NUMBER]); 9 березня 2024 року о 16:28:44 на карту № [NUMBER] в «Ощадбанк» перераховано 250 грн. (IP-адреса [NUMBER]) - а.с. 61-62. Судом встановлено, що позивачем, [PERSON] , за фінансовим номером телефону [NUMBER] по картці № [NUMBER] (рахунок № [NUMBER] ) 9 березня 2024 року о 16 год. 22 хв. 56 розпочато верифікацію карти для мобільного додатку Ощад 24/7 (а.с. 63). 9 березня 2024 року на фінансовий номер позивачки [NUMBER] о 16 год. 20 хв. 54 сек. надійшло ОТП повідомлення з кодом для входу до системи Ощад 24/7 (FLUMO), а о 16 год. 23 хв. 06 сек. реєстрація нового мобільного додатку FLUMO (WebBanking) було завершено (а.с. 64). Згідно електронного протоколу по картці [NUMBER] ( [NUMBER] ) в період часу з 16:26:16 по 16:28:44 були проведені вказані транзакції по переказу грошових коштів (а.с. 63). Отже, судом встановлено, що оскаржувані операції було здійснено в мобільному додатку Ощад 24/7 (нова версія Flumo), ці дії підтверджувались біометрією або кодом доступу, який встановлюється при першому вході або в налаштуваннях безпеки. Для реєстрації зі встановлення нового мобільного додатку використовуються реквізити ПК та ПІН-код до неї, які відомі тільки клієнту, а також одноразові ОТП-паролі, які надаються клієнту в автоматичному режимі а фінансовий номер мобільного телефону у вигляді дзвінка. Фінансовий номер не змінювався ([NUMBER]). Ця обставина підтверджується копією електронного протоколу (а.с. 63). Також, ця обставина підтверджується і аудіозаписом розмови позивача із представником банку, де позивачка зазначила, що вводила дані старої карти (а.с. 143). Відповідно до частини першої статті 55 Закону України «Про банки і банківську діяльність» відносини банку з клієнтом регулюються законодавством України, нормативно-правовими актами Національного банку України та угодами (договорами) між клієнтом та банком. Згідно з частиною першою статті 1066 ЦК України за договором банківського рахунку банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком. У статті 1073 ЦК України визначено, що у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунка клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом. Відповідно до статті 1 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» платіжною картою є електронний платіжний засіб у вигляді емітованої в установленому законодавством порядку пластикової чи іншого виду карти, що використовується для ініціювання переказу коштів з рахунка платника або з відповідного рахунка банку з метою оплати вартості товарів і послуг, перерахування коштів зі своїх рахунків на рахунки інших осіб, отримання коштів у готівковій формі в касах банків через банківські автомати, а також здійснення інших операцій, передбачених відповідним договором. Держателем такого платіжного засобу є фізична особа, яка на законних підставах використовує спеціальний платіжний засіб для ініціювання переказу коштів з відповідного рахунку в банку або здійснює інші операції із застосуванням зазначеного спеціального платіжного засобу. Неналежним переказом для цілей цього Закону вважається рух певної суми коштів, внаслідок якого з вини ініціатора переказу, який не є платником, відбувається її списання з рахунка неналежного платника та/або зарахування на рахунок неналежного отримувача чи видача йому суми переказу в готівковій чи майновій формі. Неналежним платником є особа, з рахунка якої помилково або неправомірно переказана сума коштів, а неналежним отримувачем - особа, якій без законних підстав зарахована сума переказу на її рахунок або видана їй у готівковій формі. Відповідно до пункту 14.12 статті 14 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» користувач спеціального платіжного засобу зобов`язаний використовувати його відповідно до вимог законодавства України і умов договору, укладеного з емітентом, та не допускати використання спеціального платіжного засобу особами, які не мають на це права або повноважень. Згідно із статтею 23.4 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» ініціатор до настання дати валютування може відкликати кошти, які до зарахування їх на рахунок отримувача або видачі в готівковій формі обліковуються в банку, що обслуговує отримувача. Документ на відкликання коштів ініціатор подає до свого банку, який того самого дня надає банку отримувача вказівку про повернення коштів. Банк отримувача в день одержання вказівки повертає кошти за реквізитами, зазначеними в ній, якщо на час надходження такої вказівки вони не зараховані на рахунок отримувача, та повідомляє отримувача про відкликання коштів ініціатором. Відповідно до статей 32.1, 32.7 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» банк, що обслуговує платника, та банк, що обслуговує отримувача, несуть перед платником та отримувачем відповідальність, пов`язану з проведенням переказу, відповідно до цього Закону та умов укладених між ними договорів. Банк платника не має права на списання з рахунка платника коштів за розрахунковим документом після отримання документа на його відкликання. Відповідно до п. 3.1. Заяв про приєднання (в тому числі заяви № 228219/260816 від 29.04.2020р.) позивачка беззастережно приєдналася до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб в редакції, яка на день підписання Заяви на приєднання розміщена на інтернет-сторінці Банку www.oshadbank.ua та уклала з Банком Договір, складовою частиною якого є умови договору банківського рахунку, договору банківського вкладу, Кредитного договору, умови надання інших послуг та підтвердила ознайомлення з умовами Договору. Згідно із підп. 10 п. 136 розділу 7 Положення про порядок емісії та еквайрінгу платіжних інструментів, затвердженого Постановою правління Національного банку України від 29 липня 2022 року № 164 (далі - Положення) в редакції, що діяла на час виникнення спірних правовідносин, Користувач зобов`язаний зберігати та використовувати платіжні інструменти відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом, і не допускати використання платіжних інструментів особами, які не мають на це законного права або повноважень. Користувач зобов`язаний не повідомляти та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію. Що дає змогу ініціювати платіжні операції та негайно, після т того., як йому стало відомо про факт втрати такої інформації та/або платіжного інструменту, повідомити про це емітента в спосіб та каналами зв`язку, визначеними договором між емітентом та користувачем. До моменту повідомлення емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неналежних платіжних операцій та відповідальність за них покладається на користувача (п. 140 Розділу 7 Положення). Пунктом 146 Розділу 7 Положення № 164 власник рахунку не несе відповідальності за платіжні операції, здійснені без автентифікації платіжного інструменту і його держателя, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність власника рахунку/держателя призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. У відповідності до п. 17.1.1. Розділу 17 Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб (ДКБО), Банк здійснює дистанційне обслуговування клієнта за допомогою дистанційних каналів обслуговування, зокрема, але не виключно за допомогою чат-бот, системи ДБО та всіх його каналів обслуговування. Інформація щодо здійснених клієнтом операцій в системі ДБО фіксується в електронних протоколах, які зберігаються у Банку. І які Сторони домовилися вважати належним та допустимим доказом при розгляді судом або іншим компетентним органом, установою спору між ними або спору за їх участю (п. 17.2.9. Розділу 17 ДКБО). Також клієнт надав Банку свою згоду на здійснення Банком без попереднього повідомлення Клієнта фотозйомки і відеоспостереження при користуванні платіжними пристроями, у відділеннях банку, а також фіксування будь-яких контактів з Клієнтом, в тому числі, але не виключно, телефонних переговорів з Клієнтом на будь-якому носії та використання таких фотографій, аудіо- та відеоматеріалів в якості доказів під час вжиття будь-яких не заборонених законодавством заходів, спрямованих на захист прав та інтересів Банку (п. 13.1.4. Розділу 13 ДКБО). Відповідно п.п. 17.4.1. , 17.4.3. Розділу 17 ДКБО Клієнт взяв на себе зобов`язання забезпечити належний рівень захисту свого облікового запису в системі ДБО, а саме: 1) нікому не передавати управління своїм обліковим записом в системі ДБО; 2) нікому не передавати в будь-якій формі свої логін та Пароль Облікового запису в Системі ДБО; 3) забезпечити захист свого мобільного телефону та SIM-картки, на номер якої системи ДБО надсилає коди підтвердження операцій; 4) забезпечити антивірусну безпеку своїх інформаційних систем (безперервне використання та своєчасне оновлення антивірусних програм на персональних комп`ютерах, смартфонах, планшетах тощо), за допомогою яких він виконує доступ до Системи ДБО; 5) негайно змінити Пароль в Системі ДБО у випадку, якщо пароль або його частина стала відома іншій особі. Клієнт погодився з тим, що розуміє всі ризики, пов`язані з розголошенням Логіну клієнта, Паролю для входу в систему ДБО, номеру мобільного телефону Клієнта та/або Одноразових цифрових паролів, а також будь-якої інформації про свої Рахунки, що є банківською таємницею, при здійсненні доступу до Системи ДБО не з власного комп`ютера або мобільного телефону, та несе всю відповідальність за такі випадки. Частинами 1 і 2 статті 614 ЦК України передбачено, що особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявністю її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Таким чином, позивач не надала суду жодних належних і допустимих доказів, які б свідчили про порушення відповідачем чинного законодавства України, зокрема Положення про порядок емісії та еквайрінгу платіжних інструментів, затвердженого Постановою правління Національного банку України від 29 липня 2022 року № 164, а також Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб (ДКБО) в редакції з 1 лютого 2024 року (а.с. 67-142). Навпаки, в судовому засіданні встановлено, що саме позивачка порушила підп. 10 п. 136, п. 140, п. 146 розділу 7 Положення про порядок емісії та еквайрінгу платіжних інструментів, затвердженого Постановою правління Національного банку України від 29 липня 2022 року № 164, а також п.п. 17.1.1., 17.2.9., 17.4.1. , 17.4.3. розділу 17 ДКБО, оскільки [PERSON] після заходу за фішинговим (штучно створеним) посиланням у застосунку «Viber» повідомила повідомила свої персональні дані (номер картки та пін код). Отже, спірні транзакції були здійснені з використанням реквізитів платіжної картки [PERSON] в мобільному додатку Ощад 24/7 (нова версія Flumo), що підтверджується електронними протоколами (а.с. 61-65), які позивачем не спростовані. Так, позивачка не довела належними і допустимими доказами факт незаконного переказу грошових коштів з її кредитного рахунку з вини відповідача, а тому АТ «Ощадбанк» не повинно нести відповідальність за ці операції. Таким чином, позовні вимоги позивача про визнання транзакцій від 9 березня 2024 року щодо переказу грошових коштів в сумі 44 150, 75 грн. з її карткового рахунку незаконними та зобов`язання АТ «Державний ощадний банк України» повернути позивачу грошові кошти в сумі 42 449 грн., переведені 9 березня 2024 року з її карткового рахунку, задоволенню не підлягають. Щодо позовної вимоги позивача про визнання кредитного договору, укладеного 21 липня 2016 року між АТ «Державний ощадний банк України» та [PERSON] на суму 42 900 грн., недійсним, то суд зазначає наступне. Відповідно до статті 204 ЦК України правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним. Судом встановлено, що 19 лютого 2016 року між Акціонерним товариством «Державний ощадний банк України» та [PERSON] укладено Договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу шляхом підписання заяви про приєднання № 574155, на виконання умов договору відповідач відкрив на ім`я позивача поточний рахунок № [NUMBER] , який було змінено на номер [NUMBER] на умовах тарифного пакету «Зарплатний» (картка № [NUMBER] ) - а.с. 47-49. В рамках цього договору [PERSON] було підписано 21 липня 2016 року заяву про встановлення (збільшення) відновлювальної кредитної лінії. У п. 3.3. вказаної заяви зазначено: бажаний розмір кредиту - 8000 грн., максимальний розмір кредиту - 10 000 грн. (а.с. 50). Відповідно до Договору комплексного обслуговування фізичних осіб АТ «Ощадбанк» та Заяви про приєднання № 228219/260816 від 29.04.2020р. [PERSON] було встановлено кредитну лінію (Кредит) в сумі 42 900 грн. за картковим рахунком [NUMBER] , строк користування кредитом - до закінчення строку дії платіжної картки (а.с. 52-54). Отже, оскільки 21 липня 2016 року між позивачем та відповідачем не було укладено кредитний договір, а лише підписано заяву про встановлення (збільшення) відновлювальної кредитної лінії, а позивачем позовних вимог визнання кредитного договору від 29 квітня 2020 року про встановлення кредитної лінії (кредиту) в сумі 42 900 грн. не заявлялося, тому у задоволенні позовної вимоги позивача про визнання кредитного договору, укладеного 21 липня 2016 року між АТ «Державний ощадний банк України» та [PERSON] на суму 42 900 грн., недійсним, необхідно відмовити. Позовна вимога позивача про зобов`язання АТ «Державний ощадний банк України» скасувати відсотки, пеню (штрафні санкції), нараховані їй за оскаржуваними операціями від 9 березня 2024 року, також не підлягає задоволенню. Так, позивачем не надано суду жодних належних і допустимих доказів, які б свідчили про те, що відповідачем нараховані позивачу штрафні санкції (пеня) за її зобов`язаннями від 9 березня 2024 року. як зазначив в судовому засіданні представник відповідача, під час воєнного стану Банк не нараховує позивачці штрафні санкції; водночас, станом на 4 листопада 2024 року у позивача є заборгованість за тілом кредиту приблизно 10 тис. грн. та за відсотками - біля 5 тис. грн. Відповідно до п. 18 Прикінцеві та Перехідні положення Цивільного кодексу України у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Як вбачається із положення цієї норми Закону, від сплати процентів позивач не звільняється. Таким чином, у задоволенні позову позивача до відповідача про визнання транзакцій від 9 березня 2024 року щодо переказу коштів з карткового рахунку № [NUMBER] ( [NUMBER] ) в сумі 44 150, 75 грн. з яких: 42 499 грн. кредитні кошти, 1702, 45 грн. комісія, - незаконними; зобов`язання Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» повернути [PERSON] грошові кошти, переведені 09.03.2024р. з карткового рахунку № [NUMBER] в сумі 42 449 грн. шляхом відновлення їх на картковому рахунку [NUMBER] ; визнання кредитного договору, укладеного 21 липня 2016 року між Акціонерним товариством «Державний ощадний банк України» та [PERSON] , на суму 42 900 грн. недійсним з моменту укладення; зобов`язання Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» скасувати відсотки, пеню (штрафні санкції), нараховані клієнту [PERSON] за оскаржуваними операціями від 9 березня 2024 року, необхідно відмовити в повному обсязі. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed