Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-26 00:00:00

Представник позивача звернувся до Голосіївського районного суду м. Києва з позовом до Київської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] , терміном на три місяці, після набрання рішенням суду законної сили. В обґрунтування позову зазначено, що [INFO] померла [PERSON] , після смерті якої залишилось спадкове майно, а саме земельна ділянка кадастровий номер 3221480200:05:014:0004, що знаходиться на території Барахтівської сільської ради Васильківського району Київської області. За життя [PERSON] склала заповіт, яким нерухоме майно заповіла [PERSON] 09.10.2023 року позивач звернувся до приватного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , проте, [PERSON] було відмовлено у прийнятті спадщини через пропуск встановленого законодавством строку для прийняття спадщини. Зазначає, що вказаний строк ним було пропущено з поважних причин, оскільки про існування заповіту позивач дізнався після смерті свого батька, померлого [INFO] , коли в його будинку у серпні 2023 року знайшов документи. Про смерть [PERSON] позивач дізнався у вересні 2023 року від односельчан, де проживала померла. Родинних зав`язків та контактів з померлою або її родичами позивач не мав та не має. Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 27.10.2023 року справу передано за підсудністю для розгляду до Васильківського міськрайонного суду Київської області (а.с. 26-27). Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 18.01.2024 року позовну заяву залишено без руху з підстав необхідності уточнення належного відповідача у справі, подання до суду позовної заяви у новій редакції (а.с. 35-36). На виконання вимог ухвали суду від 18.01.2024 року представник позивача подала нову редакцію позовної заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, відповідачем у справі зазначено Васильківську міську раду Київської області (а.с. 44-47). Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 12.02.2024 відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання (а.с. 68). Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 04.06.2024 року витребувано у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Марченка А.В. належним чином завірену копію спадкової справи №14/2023 до майна померлої [INFO] [PERSON] (а.с. 86-87). Представник позивача в підготовче судове засідання не з`явився, подав клопотання про розгляд справи без участі позивача та представника позивача, позовні вимоги підтримує (а.с. 80, 117-118). Представник відповідача в підготовче судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи без їхньої участі, позовні вимоги визнає та просить задовольнити (а.с. 74-75). Згідно ч. 2\~ст. 247 ЦПК України\~фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Отже, оскільки сторони не з`явилися в судове засідання, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Суд, на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин цієї справи, на які позивач послався як на підставу своїх вимог, що викладені у позовній заяві та підтверджені доданими до неї доказами, які були досліджені судом, враховуючи визнання відповідачем позову, на засадах верховенства права, відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права, прийшов до висновку про можливість постановлення по справі рішення в підготовому судовому засіданні та часткового задоволення позовних вимог. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У відповідності до ч.1 ст.11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії\~ [NUMBER] (а.с. 54). За життя [PERSON] склала заповіт від 22.05.2019 року, відповідно до якого належну їй земельну ділянку кадастровий номер 3221480200:05:014:0004, що знаходиться на території Барахтівської сільської ради Васильківського району Київської області, заповіла [PERSON] , [INFO] . Заповіт посвідчено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Топілко О.О., зареєстровано в реєстрі за №831, 832 (а.с. 56). Відповідно до постанови приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Марченко А.В. від 29.10.2023 року, [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на земельну ділянку кадастровий номер 3221480200:05:014:0004, що знаходиться на території Барахтівської сільської ради Васильківського району Київської області, у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини, встановленого ст. 1270 ЦК України (а.с. 57-58). Як вбачається зі спадкової справи №14/2023 до майна померлої [INFO] [PERSON] , із заявою про прийняття спадщини за заповітом звернувся [PERSON] , інші спадкоємці не звертались (а.с. 96-108). Відповідно до інформаційної довідки від 09.10.2023 року, заповіт від 22.05.2019 року є чинним (а.с. 105) Судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні (частини 1-5\~статті 263 ЦПК України). Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч.1\~ст.81 ЦПК України). Зміст\~статті 89 ЦПК України\~визначає, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті\~1220,\~1222,\~1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша\~статті 1269 ЦК України). Згідно з частиною третьою\~статті 1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. [PERSON] , який є спадкоємцем за заповітом щодо майна померлої [PERSON] , своєчасно не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки не був обізнаний про існування такого заповіту, не мав родинних зав`язків, контактів з померлою та її родичами. Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000 року, при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій Суд дослідивши всі обставини справи, оцінивши в силу положення\~ст. 81 ЦПК України\~докази дійшов висновку, що [PERSON] з поважних причин пропустив строк для прийняття спадщини, своєчасно не мав можливості звернутись до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, що відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~є підставою для визначення йому додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, який не може перевищувати двох місяців. На підставі викладеного та

Outcome: partial