Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-02 00:00:00

У серпні 2024 року до Малиновського районного суду м. Одеси звернулась з позовом [PERSON] до Одеської міської ради, у якому просить суд визначити їй додатковий строк для подання до нотаріальної контори/нотаріуса заяви про прийняття спадщини після смерті чоловіка [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , терміном в три місяці із часу набрання рішенням суду законної сили. Позов обґрунтовано тим, що [INFO] помер чоловік позивача - [PERSON] , про що 09 лютого 2024 року Приморським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Одесі ПМУ МЮ (м.Одеса) складено відповідний актовий запис № 110. Після його смерті відкрилась спадщина на автомобіль марки Mitsubishi Outlander, д/н [NUMBER] , належний померлому на підставі свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії [NUMBER] . [PERSON] , дружина спадкодавця, є спадкоємцем першої черги за законом після смерті чоловіка [PERSON] . 16 серпня 2024 року [PERSON] звернулася до приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Рубінчік Л.0., яка роз`яснила, що [PERSON] на 8 днів пропустила строк на подачу заяви про прийняття спадщини. У той же день 16 серпня 2024 року нотаріус надала лист щодо права на звернення до суду, в якому зазначила, що позивачу необхідно підтвердити факт своєчасного прийняття мною спадщини або надати нотаріусу рішення суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Також, зазначила, що пропустила строк для прийняття спадщини після смерті чоловіка [PERSON] , померлого [INFO] , за поважних причин. Так, [PERSON] , здійснював постійний догляд за своєю хворою матір?ю [PERSON] , 1936 року народження, яка проживає у [ADDRESS] . Для оформлення догляду за матір`ю, у зв`язку з тим, що вона потребувала надання соціальної послуги з догляду на непрофесійній основі, остання була оглянута лікарською комісією. Згідно консультаційного висновку спеціаліста від 20.01.2023 року [PERSON] встановлено діагноз «Неуточнена деменція»; потребує стороннього догляду. Згідно висновку № 4 від 20.01.2023 року про наявність когнітивних порушень у громадян похилого віку [PERSON] рекомендовано соціальні послуги, зокрема, догляд вдома. Згідно висновку ЛКК від 09.08.2023 року [PERSON] потребує постійного стороннього догляду. Згідно довідки до акту МСЕК від 22.01.2024 року [PERSON] , є особою з інвалідністю Першої групи «Б» та потребує сторонньої допомоги. В лютому 2024 року [PERSON] став погано себе почувати та приїхав до Одеси для проведення медичного обстеження. Тимчасово догляд за [PERSON] здійснювали сусіди. В результаті медичного дослідження чоловіку був встановлений попередній діагноз «цироз печінки». Незабаром [INFO] [PERSON] помер. Всі витрати, пов`язанні з похованням чоловіка, понесла [PERSON] . Після поховання чоловіка догляд за хворою свекрухою стала здійснювати [PERSON] . У серпні 2024 року [PERSON] ненадовго приїхала до Одеси та звернулася до нотаріуса для оформлення спадщини після смерті чоловіка, від якого дізналася, що пропустила строк для прийняття спадщини на 8 днів. Враховуючи викладене, вимушена звернутись до суду з даним позовом. Ухвалою судді Малиновського районного суду м. Одеси від 22.08.2024 року по справі було відкрито провадження. Ухвалою судді Малиновського районного суду м. Одеси від 24.09.2024 року по справі було вирішено питання щодо витребування доказів. Ухвалою судді Малиновського районного суду м. Одеси від 24.09.2024 року по справі було закрито підготовче провадження. У судове засіданні позивачка не з`явилась, про місце, дату та час судового розгляду повідомлялась належним чином та своєчасно. Подала до суду заяву, у якій зазначила, що позовні вимоги підтримує у повному обсязі, просить її задовольнити. Також, просила розгляд справи проводити за її відсутності. Представник Одеської міської ради у судове засідання не з`явився, про місце, дату та час судового розгляду повідомлялась належним чином та своєчасно, причини неявки суду не повідомили, відзив на позовну заяву не подали. За таких обставин суд, зі згоди сторони позивача, ухвалює заочне рішення, згідно до ст.280 ЦПК України. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, відповідно до ч.2\~ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступних висновків. Відповідно до ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України. Згідно\~ст.\~77\~ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Згідно\~ст.\~80\~ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Відповідно до ч. 1\~ст.\~81\~ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом встановлено, що 01 березня 1986 року між [PERSON] та [PERSON] було укладено шлюб, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , актовий запис № 192. (а.с.7) Відповідно до свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 09.02.2024 року, актовий запис № 110, [PERSON] , [INFO] помер. (а.с.9) Відповідно до свідоцтва про поховання № 060893 від 10.02.2024 року (а.с.13), Договору-замовлення від 10.02.2024 року (а.с.13-14) витрати з поховання [PERSON] , померлого [INFO] понесла [PERSON] . Після смерті чоловіка [PERSON] , померлого [INFO] , [PERSON] 16.08.2024 року звернулась до приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Рубінчик Л.О. з усною заявою про заведення спадкової справи після смерті [PERSON] . Листом від 16.08.2024 року № 233/01-16 приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Рубінчик Л.О. було повідомлено [PERSON] , що строк звернення з заявою про прийняття спадщини пропущено, для заведення спадкової справи необхідно підтвердити факт своєчасного прийняття спадщини, або надати рішення про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. (а.с.24) 10.09.2024 року за заявою [PERSON] приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Рубінчик Л.О. було заведено спадкову справу № 29/2024. (а.с.48-77) Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 03.10.2024 року [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом. (а.с.72) В обґрунтування причин поважності пропуску строку для прийняття спадщини позивачка посилалась на те, що після смерті чоловіка, вона здійснює постійний догляд за своєю хворою матір`ю [PERSON] - [PERSON] , 1936 року народження, яка проживає у [ADDRESS] . Так, відповідно до копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 05.02.1965 року, [INFO] народився [PERSON] , батьками записані: батько [PERSON] , мати [PERSON] . (а.с.16) Відповідно до консультаційного висновку спеціаліста від 20.01.2023 року [PERSON] встановлено діагноз «Неуточнена деменція»; потребує стороннього догляду. (а.с.18) Згідно висновку № 4 від 20.01.2023 року про наявність когнітивних порушень у громадян похилого віку [PERSON] рекомендовано соціальні послуги - догляд вдома. (а.с.19) Згідно висновку ЛКК від 09.08.2023 року [PERSON] потребує постійного стороннього догляду. (а.с.20) Згідно довідки до акту МСЕК від 22.01.2024 року серії 12 ААГ № 686070, [PERSON] , [INFO] є особою з інвалідністю першої групи «Б», загальне захворювання, потребує сторонньої допомоги. (а.с.17) Отже, як визначено ч.1 ст.1268, ч.1 ст.1269 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має право подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини в межах встановленого законом строку. Згідно з ч.1, ч.2 ст.1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Як визначено ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Із системного аналізу вказаних положень законодавства слідує, що право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у 6-місячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані за наявності сукупності обставин коли у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви та ці обставини визнані судом поважними. Враховуючи викладене, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Постановою Верховного Суду\~від\~26 червня 2019 року по справі № 565/1145/17 визначено, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 25 травня 2022 року у справі № 459/2973/18 (провадження № 61-12504св21) зазначено, що: «поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи. Як свідчить тлумачення частини третьої статті 1272 ЦК України до поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини мають відноситися причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця щодо подачі заяви про прийняття спадщини. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не реалізував право на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкове майно, то правові підстави доля встановлення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні». Враховуючи викладене, виходячи з аналізу встановлених судом обставин справи та норм права, що регулюють спірні правовідносини, враховуючи те, що позивач є спадкоємицею першої черги за законом після смерті чоловіка [PERSON] , невеликий час пропуску встановленого законом строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд дійшов висновку, що [PERSON] наведено причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для неї щодо подачі заяви про прийняття спадщини, а тому наявні підстави для встановлення їй додаткового строку для прийняття спадщини після смерті чоловіка [PERSON] , який помер [INFO] .

Outcome: approved