Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-27 00:00:00

02.09.2024 року заступник керівника Голованівської окружної прокуратури звернувся до суду з позовом в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою у спірних правовідносинах Заваллівської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області до [PERSON] про стягнення заборгованості з орендної плати, розірвання договору оренди та припинення речового права. Позов мотивовано тим, що 01.12.2015 між Сальківською селищною радою та [PERSON] укладено договір оренди земельної ділянки (далі - Договір). Об`єктом оренди є земельна ділянка загальною площею 30773 кв.м., з кадастровим номером 3521155600:02:000:2057. Відповідно до п. 3.1. Договору, строк його дії - 49 років. Згідно п. 4 Договору, орендна плата у грошовому вигляді становить 5% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки, орендна плата вноситься щомісячно в рівних частинах, за всю площу на рахунок Сальківської селищної ради. Відповідно до п. 9 Договору орендодавець має право вимагати від орендаря своєчасного внесення орендної плати, а орендар зобов`язаний її вчасно сплачувати. Поряд з цим, органами прокуратури неодноразово здійснювалися заходи позовного характеру щодо порушення п. 4 указаного Договору та стягнення з [PERSON] заборгованості з орендної плати (справа №385/162/20, справа №385/359/18). Встановлено, що за інформацією ГУ ДПС у Кіровоградській області за [PERSON] рахується заборгованість за платежем орендна плата з фізичних осіб в загальній сумі 390230,89 грн., в тому числі в розрізі звітних періодів: станом на 31.12.2020 рахувався борг 174897,97 грн., станом на 31.12.2021 борг становив 238889,90 грн., станом на 31.12.2022 борг становив 309281,07 грн., станом на 31.12.2023 року податковий борг становив 390230,89 грн. Згідно інформації Заваллівської селищної ради, розмір орендної плати в кожному податковому періоді (податковому році) відрізняється у зв`язку зі зміною нормативної грошової оцінки земельної ділянки, що відповідно до Податкового кодексу України є базою оподаткування. Також згідно договору оренди до уваги при розрахунку розміру орендної плати застосовується індекс інфляції таким чином розрахунок заборгованості з орендної плати виглядає наступним чином: За 2021 рік (загалом 26663,30 грн.): за серпень 2021 року - 5332,66 грн., за вересень 2021 року - 5332,66 грн., за жовтень 2021 року - 5332,66 грн., за листопад 2021 року - 5332,66 грн., за грудень 2021 року - 5332,66 грн. За 2022 рік (загалом 70391,16 грн.): за січень 2022 року - 5865,93 грн., за лютий 2022 року - 5865,93 грн., за березень 2022 року - 5865,93 грн., за квітень 2022 року - 5865,93 грн., за травень 2022 року - 5865,93 грн., за червень 2022 року - 5865,93 грн., за липень 2022 року - 5865,93 грн., за серпень 2022 року - 5865,93 грн., за вересень 2022 року - 5865,93 грн., за жовтень 2022 року - 5865,93 грн., за листопад 2022 року - 5865,93 грн., за грудень 2022 року - 5865,93 грн. За 2023 рік (загалом 80949,84 грн.): за січень 2023 року - 6745,82 грн., за лютий 2023 року - 6745,82 грн., за березень 2023 року - 6745,82 грн., за квітень 2023 року - 6745,82 грн., за травень 2023 року - 6745,82 грн., за червень 2023 року - 6745,82 грн., за липень 2023 року - 6745,82 грн., за серпень 2023 року - 6745,82 грн., за вересень 2023 року - 6745,82 грн., за жовтень 2023 року - 6745,82 грн., за листопад 2023 року - 6745,82 грн., за грудень 2023 - 6745,82 грн. За 2024 рік (загалом 56718,88 грн.): за січень 2024 року - 7089,86 грн., за лютий 2024 року - 7089,86 грн., за березень 2024 року - 7089,86 грн., за квітень 2024 року - 7089,86 грн., за травень 2024 року - 7089,86 грн., за червень 2024 року - 7089,86 грн., за липень 2024 року - 7089,86 грн., за серпень 2024 року - 7089,86 грн. Загалом заборгованість за останні 3 роки, з серпня 2021 року по серпень 2024 року складає 234723,18 грн. Отже, з 2020 року орендар, нехтуючи вимогами Договору, самостійно не сплатив заборгованість з орендної плати та продовжує нехтувати умовами Договору та заборгованість з орендної плати за останні 3 роки становить 234723,18 грн. Таким чином, указані обставини є беззаперечним фактом систематичної несплати [PERSON] орендної плати за договором оренди земельної ділянки від 01.12.2015, що є порушенням вимог п.4 указаного Договору. Отже, у зв`язку з тим, що існуюча заборгованість зі сплати орендної плати за землю у розмірі 234723,18 грн. виникла внаслідок невиконання відповідачем взятих на себе умовами Договору зобов`язань вносити до бюджету орендну плату за користування на умовах оренди земельної ділянки, у позивача - Заваллівської селищної ради, як власника цих об`єктів нерухомості, є право вимагати стягнення заборгованих сум у судовому порядку. Зазначене вище також свідчить про наявність тривалої та систематичної несплати орендної плати, що є істотним порушенням умов договору та підставою для його розірвання. Окремо слід зазначити, що при розірванні договору оренди принцип єдності юридичної долі земельної ділянки та розташованої на ній споруди визначений ст.120 Земельного кодексу України порушено не буде, оскільки згідно договору купівлі продажу від 17.11.2015 укладеного між [PERSON] та [PERSON] , відповідачем було набуто право власності на не рекультивовану земельну споруду полів фільтрації №3 (площа основи забудови становить 4432,32 кв. м.), в той час як площа спірної земельної ділянки становить 30773 кв. м. Тобто під спорудою знаходиться лише 1/15 від загальної площі наданої в оренду земельної ділянки з кадастровим номером 3521155600:02:000:2057. Таким чином орган місцевого самоврядування в разі розірвання спірного договору оренди, може більш раціонально розпорядитись земельною ділянкою, а саме здійснити її поділ (розмежувавши землі під спорудою та вільні) і в подальшому укласти договір оренди на 26340 кв.м. вільної площі з більш добросовісним орендарем, що забезпечить наповнення місцевого бюджету та принесе користь громаді, як власнику земельної ділянки. В той же час наявність спірного договору дану можливість виключає, в той час як відповідач по справі орендну плату не вносить та фактично, як майно так і земельну ділянку закинув та не використовує. В обґрунтування порушення інтересів держави та підстав представництва вказує, що згідно з розпорядженням Кабінету міністрів України від 12.06.2020 №716 р «Про визначення адміністративних центів та затвердження територій територіальних громад Кіровоградської області», до складу Заваллівської територіальної громади, окрім інших, увійшла територія Сальківської селищної ради. Згідно з даними Єдиного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно земельна ділянка відноситься до земель комунальної власності Сальківської селищної ради правонаступником якої є Заваллівська селищна рада. Саме Заваллівська селищна рада як власник указаної земельної ділянки є стороною Договору оренди та органом, який повинен захищати інтереси держави щодо належного виконання умов Договору оренди земельної ділянки, в тому числі ініціювання питання розірвання Договору оренди, однак тривалий час такі повноваження не здійснюються. Незважаючи на тривалий характер неналежного виконання відповідачем обов`язків за оскаржуваним договором оренди, всупереч покладених законодавством повноважень, Заваллівська селищна рада з 2021 року до цього часу не здійснила реєстрацію права комунальної власності на спірну земельну ділянку, що призвело до невжиття у передбаченому законом порядку належних, своєчасних та ефективних заходів на захист та відновлення порушених інтересів держави, у тому числі для розірвання договору оренди землі та повернення її у розпорядження власника, що свідчить про її бездіяльність. Вказане не відповідає інтересам держави та суспільства щодо ефективного і раціонального використання природних ресурсів, зокрема, землі. Неприпинення дії цього договору та неповернення земельної ділянки, що перебуває в користуванні відповідача з грубим порушенням вимог законодавства, порушує правомірне очікування держави цілому та окремої територіальної громади на надходження до місцевих бюджетів грошових коштів за користування земельною ділянкою, її подальше використання для реалізації потреб місцевого бюджету тощо. Таким чином, подальше збереження орендних відносин є економічно невигідним і збитковим, оскільки несплата орендної плати відповідачем позбавляє власника землі - територіальну громаду того, на що він розраховував при укладенні договору та передачі землі в оренду. Наведені обставини свідчать про об`єктивну наявність підстав для реалізації прокурором представницьких повноважень в інтересах держави у спірних правовідносинах шляхом звернення до суду із даним позовом. Ухвалою судді Гайворонського районного суду Кіровоградської області від 10.09.2024 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження. Ухвалою Гайворонського районного суду Кіровоградської області від 04.11.2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. Прокурор в судовому засіданні позов підтримав з підстав зазначених у ньому. Представник Заваллівської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області в судове засідання не з`явився, надіслав до суду заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує у повному обсязі. Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином, про що свідчить поштове повідомлення про одержання судової повістки. Відзив на позовну заяву не надіслав. Зважаючи на те, що відповідач був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явився, заяв про причини неявки чи про відкладення, відзиву не подав, тому суд на підставі п. 1 ч. 3 ст. 223 ЦПК України розглянув справу за його відсутності та ухвалив рішення на підставі наявних у справі доказів. Суд, заслухавши пояснення прокурора, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, враховуючи вимоги ст. 6 Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод, згідно якої кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків, суд вважає, що справу слід вирішити в межах наявних письмових доказів, які містяться у матеріалах справи та на підставі пояснень прокурора. Слід зазначити, що дотримуючись принципів змагальності та диспозитивності судового процесу, оцінивши докази з точки зору належності, допустимості та достатності, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ст. 4 ЦПК України, до суду може звернутись кожна особа за захистом своїх порушених прав, а також інтересах інших осіб у випадках встановлених законом. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Відповідно до ч. 1, п. 1 ч. 2 ст. 76, ч. 1, 2 ст. 77, ч. 2 ст. 78, ч. 1 ст. 95 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються зокрема письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Обставини справи, які за законом можуть бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Відповідно до ч. 6 ст. 81, ч. 1 ст. 89 ЦПК України доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Фактичні обставини справи, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені певні обставини. Згідно копії договору купівлі-продажу від 17.11.2015 року, посвідченого приватним нотаріусом Гайворонського районного нотаріального округу Кіровоградської області Линюк Н.А. та зареєстрованого в реєстрі за №2111, [PERSON] продав, а [PERSON] купив земельну споруду під номером [ADDRESS] , що розташована на прилеглій до неї земельній ділянці площею 3,0773 га та кадастровим номером 3521155600:02:000:2057. Споруда, яка є предметом цього договору, є рекультивована земельна споруда полів фільтрації №3 (площа основи забудови становить 4432,32 кв. м.) (а.с. 22-28). 01.12.2015 року між Сальківською селищною радою Гайворонського району Кіровоградської області та [PERSON] укладено договір оренди землі на земельну ділянку загальною площею 30773 кв.м., кадастровий номер 3521155600:02:000:2057, для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості за адресою: [ADDRESS] , яка знаходиться на території Сальківської селищної ради Гайворонського району, Кіровоградської області. Вказаний договір зареєстрований 01.12.2015 року, реєстраційною службою Гайворонського районного управління юстиції Кіровоградської області та запису присвоєно номер 12308830. Згідно п. 3.1 договору договір укладений терміном на 49 років (а.с. 29-35). Відповідно до розділу 4 договору оренди земельної ділянки орендна плата у грошовому вигляді становить 5% від нормативно грошової оцінки земельної ділянки, а саме 42128,24 грн. в рік за всю площу. Обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється з урахуванням індексів інфляції. Орендна плата вноситься щомісячно в рівних частинах, що становить 3510,69 грн. за всю площу на рахунок Сальківської селищної ради Гайворонського району Кіровоградської області. 18.01.2016 року Сальківською селищною радою Гайворонського району Кіровоградської області та [PERSON] укладено додаткову угоду № 296, до договору внесено зміни до п. 4.5 даного договору та встановлено орендну плату у розмірі 60369,76 грн. в рік, тобто 5030,81 грн. щомісячно (а.с. 36). 18.01.2017 року Сальківською селищною радою Гайворонського району Кіровоградської області та [PERSON] укладено додаткову угоду № 349, до договору внесено зміни до п. 4.5 даного договору та встановлено орендну плату у розмірі 63991,95 грн. в рік, тобто 5322,66 грн. щомісячно (а.с. 37). За інформацією ГУ ДПС у Кіровоградській області №7090/6/11-28-24-07 від 28.06.2024, за [PERSON] рахується заборгованість за платежем орендна плата з фізичних осіб в загальній сумі 390230,89 грн., в тому числі в розрізі звітних періодів: станом на 31.12.2020 рахувався борг 174897,97 грн., станом на 31.12.2021 борг становив 238889,90 грн., станом на 31.12.2022 борг становив 309281,07 грн., станом на 31.12.2023 року борг становив 390230,89 грн. (а.с. 20-21). Згідно копії рішення Заваллівської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області від 15.12.2020 року №21, розпочато процедуру реорганізації Сальківської селищної ради Гайворонського району Кіровоградської області шляхом приєднання до Заваллівської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області. Заваллівська селищна рада є правонаступником всього майна, прав та обов`язків Сальківської селищної ради (а.с. 38-42). Норми права та мотиви їх застосування. Відповідно до ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Майнові зобов`язання, які виникають між учасниками цивільних відносин, регулюються Цивільним кодексом України, Законом України «Про оренду землі». Відповідно до ст. 19 Конституції України органи місцевого самоврядування здійснюють свої повноваження у встановлених Конституцією України межах і відповідно до законів України. Згідно розділу 11 Конституції України, ч. 1 ст. 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» (далі - Закон) міські, селищні ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами. Місцеве самоврядування в Україні - це гарантоване державою право та реальна здатність територіальної громади - жителів села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища, міста - самостійно або під відповідальність органів та посадових осіб місцевого самоврядування вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України (ст. 2 Закону). Місцеве самоврядування в Україні здійснюється на принципах поєднання місцевих і державних інтересів; державної підтримки та гарантії місцевого самоврядування; судового захисту прав місцевого самоврядування. Відповідно до ст.ст. 13, 14 Конституції України ст. 1 ЗК України земля є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави. Гарантується право власності на землю. Земля є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Земля є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави. Відповідно до ч. 1 ст. 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить право комунальної власності на рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, землю, природні ресурси. Згідно з ч. 1 п. 34 ст. 26, ст. 33 Закону виключною компетенцією селищних, міських рад є вирішення відповідно до Закону питань регулювання земельних відносин, здійснення контролю за додержанням земельного та природоохоронного законодавства, використанням і охороною земель, природних ресурсів загальнодержавного та місцевого значення, відтворенням лісів. За приписами ст.ст. 124, 126 ЗК України, ст.ст. 1, 3, 4 Закону України «Про оренду землі» оренда землі це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для проведення підприємницької та інших видів діяльності. Об`єктами оренди є земельні ділянки, що перебувають, зокрема, у державній або комунальній власності. Передача в оренду земельних ділянок, що перебувають у державній або комунальній власності, здійснюється, зокрема, на підставі рішення органу місцевого самоврядування шляхом укладення договору оренди земельної ділянки. Право оренди землі оформлюється договором, який реєструється відповідно до закону. Згідно із статтею 792 Цивільного кодексу України за договором найму (оренди) земельної ділянки наймодавець зобов`язується передати наймачеві земельну ділянку на встановлений договором строк у володіння та користування за плату. За приписами частини 1 статті 93 Земельного кодексу та статті 1 Закону України «Про оренду землі» орендою землі є засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для проведення підприємницької та інших видів діяльності. Згідно із статтею 13 Закону України «Про оренду землі» договір оренди землі - це договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства. Згідно зі ст. 206 ЗК України, використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка. За приписами ст. 21 Закону України «Про оренду землі» орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою згідно з договором оренди землі. Розмір, умови і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди. Обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється з урахуванням індексів інфляції, якщо інше не передбачено договором оренди. Згідно зі ст. 24 Закону України «Про оренду землі» орендодавець має право вимагати від орендаря своєчасного внесення орендної плати і зобов`язаний не вчиняти дій, які б перешкоджали орендареві користуватися земельною ділянкою. Обов`язок землекористувача своєчасно сплачувати земельний податок або орендну плату визначений в ч. 1 ст. 96 ЗК України. В судовому засіданні встановлено, що 01.12.2015 року між Сальківською селищною радою, Гайворонського району, Кіровоградської області та [PERSON] укладений договір оренди землі на земельну ділянку загальною площею 30773 кв.м., кадастровий номер 3521155600:02:000:2057. Розділом 4 даного договору вирішено питання щодо орендної плати за користування земельною ділянкою. Відповідно до п. 9.4 договору оренди, орендар зобов`язаний своєчасно сплачувати орендну плату та дотримуватись умов договору та вимог чинного земельного законодавства. Згідно розділу 14 договору оренди, за невиконання або не належне виконання зобов`язань умов договору сторони несуть відповідальність відповідно до закону та цього договору. Згідно із статтею 629 Цивільного кодексу України договір є обов`язковим для виконання сторонами. У відповідності до ч. 1 ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін його виконання), то воно підлягає виконанню у цей строк. Відповідно до статті 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У порушення істотної умови, визначеної п. 9.4 договору оренди, положень ст.ст. 526, 530 ЦК України відповідач у встановлений строк взяті на себе зобов`язання не виконав, орендна плата не сплачена, у зв`язку з чим за 2020-2023 роки за ним виникла заборгованість в сумі 390230,89 грн. Відповідно до ч. 1 ст. 612 ЦК України, орендар сплачує орендодавцю орендну плату незалежно від наслідків своєї господарської діяльності і вважається таким, що прострочив, якщо не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений законом або договором. Згідно вимог ст.ст. 525, 526 ЦК України, одностороння відмова від виконання зобов`язання, або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не передбачено договором або законом. Зобов`язання повинні виконуватися належним чином і у відповідності до умов договору, Цивільного кодексу України та інших нормативних актів цивільного законодавства. Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд вважає, що розмір заборгованості по сплаті орендної плати за договором оренди земельної ділянки від 01.12.2015 року становить 390230,89 грн., а відтак позовні вимоги в даній частині є обґрунтованими та підлягають задоволенню. Разом з тим, позивачем також заявлені вимоги про розірвання договору оренди земельної ділянки від 01.12.2015 року. Позивач в якості підстави для розірвання Договору в позовній заяві зазначив про наявність тривалої та систематичної несплати орендної плати відповідачем, що є істотним порушенням умов договору. З цього приводу суд зазначає наступне. Відповідно до п. «в» ч. 1 ст. 96 Земельного кодексу України землекористувачі зобов`язані своєчасно сплачувати земельний податок або орендну плату. Згідно п. «д» ч. 1 ст. 141 ЗК України підставами припинення права користування земельною ділянкою є систематична несплата земельного податку або орендної плати. Згідно ч. 1 ст. 32 Закону України «Про оренду землі» на вимогу однієї із сторін договір оренди землі може бути достроково розірваний за рішенням суду в разі невиконання сторонами обов`язків, передбачених статтями 24 і 25 цього Закону та умовами договору, в разі випадкового знищення чи пошкодження об`єкта оренди, яке істотно перешкоджає передбаченому договором використанню земельної ділянки, а також на підставах, визначених Земельним кодексом України та іншими законами України. Приписами ст. 611 ЦК України визначено різні правові наслідки порушення зобов`язання, до яких належать, зокрема, припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору, зміна умов зобов`язання, сплата неустойки, відшкодування збитків і моральної шкоди. Відповідно до ч. 1 ст. 782 ЦК України наймодавець має право відмовитися від договору найму і вимагати повернення речі, якщо наймач не вносить плату за її користування протягом трьох місяців підряд. Згідно ч. 2 ст. 651 ЦК України договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. Тобто йдеться про таке порушення договору однією зі сторін, яке тягне для другої сторони неможливість досягнення нею цілей договору. Оцінка порушення договору як істотного здійснюється відповідно до критеріїв, встановлених зазначеною нормою. Оціночне поняття істотності порушення договору законодавець розкриває за допомогою іншого оціночного поняття - «значної міри» позбавлення сторони того, на що вона розраховувала при укладенні договору. Істотність порушення визначається виключно за об`єктивними обставинами, що склалися у сторони, яка вимагає розірвання договору. У такому випадку вина (як суб`єктивний чинник) сторони, що припустилася порушення договору, не має будь-якого значення і для оцінки порушення як істотного, і для виникнення права вимагати розірвання договору на підставі ч. 2 ст. 651 ЦК України. Застосування такого правового наслідку як розірвання договору саме з підстави істотності допущеного порушення договору, визначеної через іншу оціночну категорію - значну міру позбавлення того, на що особа розраховувала при укладенні договору, - відповідає загальним засадам цивільного законодавства, до яких за п. 6 ч. 1 ст. З ЦК України належать, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність. У постанові Верховного Суду від 06.03.2019 у справі № 183/262/17 викладено висновок про застосування норм права згідно якого «систематична сплата орендної плати не у повному обсязі, визначеному договором, тобто як невиконання, так і неналежне виконання умов договору, є підставою для розірвання такого договору, оскільки згідно зі статтею 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту». У пункті 10.1. постанови Великої Палати Верховного Суду від 27.11.2018 у справі № 912/1385/17 зазначено, що при вирішенні судом питання щодо розірвання договору оренди землі за обставин систематичного невнесення орендної плати, застосуванню також підлягають положення частини другої статті 651 ЦК України, якою передбачено, що зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. Уразі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим. Відповідач в порушення умов договору оренди землі та вимог законодавства свої обов`язки в частині своєчасної сплати орендної плати за користування земельною ділянкою систематично не виконує, прострочив оплату оренди на 4 роки. Зазначене вище свідчить про наявність тривалої та систематичної несплати орендної плати, що є істотним порушенням умов договору та підставою для його розірвання. На підставі викладеного позовні вимоги в даній частині є обґрунтованими та підлягають задоволенню. Разом з тим, позивачем також заявлені вимоги про припинення іншого речового права на земельну ділянку - права оренди земельної ділянки [PERSON] щодо земельної ділянки з кадастровим номером 3521155600:02:000:2057, площею 30773 кв.м. З цього приводу суд зазначає наступне. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами (стаття 19 ЦПК України). Виникнення спірних правовідносин обумовлено наявністю між позивачем та відповідачем спору про право оренди на вказану вище земельну ділянку, оскільки, на думку позивача, ця ділянка фактично використовувалась всупереч умов Договору та законодавства, тому договір оренди земельної ділянки необхідно розірвати, а державна реєстрація зазначеного права порушує права позивача на користування та розпорядження зазначеною власністю. Вказана вимога свідчить про приватноправовий характер спірних правовідносин, тому ця позовна вимога правильно заявлена в порядку цивільного судочинства та підлягає розгляду судом загальної юрисдикції. Згідно ст. 17 Закону України «Про оренду землі» - об`єкт за договором оренди землі вважається переданим орендодавцем орендареві з моменту державної реєстрації права оренди, якщо інше не встановлено законом. Як встановлено судом, державна реєстрація права оренди землі [PERSON] відповідно до Договору оренди земельної ділянки від 01.12.2015 року була здійснена 01.12.2015 року, номер запису про інше речове право 12308830. Статтею 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) визначено, що державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (далі - державна реєстрація прав) - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Власником спірної земельної ділянки кадастровий номер 3521155600:02:000:2057, площею 3,0773 га, за адресою: [ADDRESS] , яка знаходиться на території Сальківської селищної ради Гайворонського району Кіровоградської області, на час подання позову є Заваллівська селищної рада Голованівського району Кіровоградської області (а.с. 29-30, 38-41). Власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном (частина перша статті 317 ЦК України). Разом з тим, реєстрація права оренди земельної ділянки, на підставі Договору оренди землі який судом розірвано, порушує права та законні інтереси позивача на розпорядження власністю - земельною ділянкою кадастровий номер 3521155600:02:000:2057, площею 3,0773, за адресою: [ADDRESS] . Отже, реєстрація права оренди за [PERSON] на вищевказану земельну ділянку, коли договір оренди земельної ділянки розірвано, не відповідає вимогам закону. За змістом статті 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Загальними засадами державної реєстрації прав є, зокрема гарантування державою об`єктивності, достовірності та повноти відомостей про зареєстровані права на нерухоме майно та їх обтяження. Обраний судом спосіб захисту порушеного права має бути ефективним та забезпечити реальне відновлення порушеного права. При цьому, обраний позивачем спосіб захисту шляхом скасування (припинення) державної реєстрації є ефективним, а задоволення позову в цій частині забезпечить реальне відновлення порушеного права, що узгоджується з позицією Верховного Суду викладеної в постанові від 05.08.2020 року, справа №125/702/17. На підставі викладеного, обґрунтованими є доводи позовної заяви про наявність правових підстав для припинення іншого речового права на земельну ділянку - права оренди земельної ділянки [PERSON] щодо земельної ділянки з кадастровим номером 3521155600:02:000:2057, площею 30773 кв.м., зареєстрованого 01.12.2015 року, реєстраційною службою Гайворонського районного управління юстиції Кіровоградської області із вчиненням в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запису: 12308830. Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України судові витрати покладаються на відповідача у разі задоволення позову.

Outcome: approved