Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-01 00:00:00

І. Зміст позовних вимог. У вересні 2023 року представник позивача звернувся до суду з позовом про відшкодування шкоди , заподіяної працівником при виконанні трудових обов`язків. Позовну заяву мотивує тим, що [PERSON] (з 01.09.2010 по 28.02.2023 року працював у ПУБЛІЧНОМУ АКЦІОНЕРНОМУ ТОВАРИСТВІ АКЦІОНЕРНИЙ БАНК «УКРГАЗБАНК». Наказом АБ «УКРГАЗБАНК» від 01.09.2010 № 227-П [PERSON] прийнято на посаду механіка відділу експлуатації будівель управління експлуатації та ремонту будівель департаменту господарського забезпечення з 1 вересня 2010 року. Наказом АБ «УКРГАЗБАНК» від 17.05.2011 № 123-П [PERSON] переведено на посаду головного фахівця відділу експлуатації будівель управління експлуатації та ремонту будівель адміністративно-господарського департаменту з 17 травня 2011 року. Наказом АБ «УКРГАЗБАНК» від 21.07.2011 № 226-П [PERSON] переведено на посаду головного фахівця техніко-експлуатаційного відділу управління експлуатації та ремонту будівель адміністративно-господарського департаменту з 21 липня 2011 року. Наказом АБ «УКРГАЗБАНК» від 23.01.2015 № 30-П [PERSON] переведено на посаду головного фахівця техніко-експлуатаційного відділу управління експлуатації будівель департаменту господарського забезпечення з 23 січня 2015 року. Наказом АБ «УКРГАЗБАНК» від 30.09.2020 № 536-П [PERSON] переведено на посаду головного фахівця відділу бюджетування та супроводження процедур закупівель управління адміністрування господарської діяльності департаменту господарського забезпечення з 01 жовтня 2020 року. Наказом АБ «УКРГАЗБАНК» від 28.02.2023 № 148-П [PERSON] звільнено з посади головного фахівця відділу бюджетування та супроводження процедур закупівель управління адміністрування господарської діяльності департаменту господарського забезпечення з 03 березня 2023 року за згодою сторін, п. 1 ст. 36 КЗпП України. Відповідно до посадової інструкції головного фахівця техніко-експлуатаційного відділу управління експлуатації будівель департаменту господарського забезпечення АБ «УКРГАЗБАНК», затвердженої 22.08.2016, головний фахівець складає внутрішні акти на списання господарських товарів, витратних матеріалів, акти виконаних робіт, веде облік та готує документи про списання дизельного пального, бензину, що використовується для роботи техніки та обладнання на базі двигунів внутрішнього згорання, що використовуються в роботі підрозділів банку. Посадовою інструкцією головного фахівця бюджетування та супроводження процедур закупівель управління адміністрування господарської діяльності департаменту господарського забезпечення АБ «УКРГАЗБАНК», затверджена 15.10.2020, в обов`язки головного фахівця входить дотримання при виконанні службових обов`язків вимог нормативно-правових актів Національного банку України та чинного законодавства України, актів внутрішнього регулювання та розпорядчих документів Банку. Виконання інших обов`язків відповідно до актів внутрішнього регулювання Банку. Зазначені функціональні обов`язки також закріплені в посадовій інструкції головного фахівця відділу бюджетування та супроводження процедур закупівель управління адміністрування господарської діяльності департаменту господарського забезпечення АБ «УКРГАЗБАНК», затверджена 08.02.2021. Робочими інвентаризаційними комісіями, що були сформовані згідно наказу «Про призначення робочих інвентаризаційних комісій для проведення річної інвентаризації необоротних активів та запасів в АБ «УКРГАЗБАНК» від 28.10.2021 № 149-н/тт за окремими цільовими напрямками, з 10.11.2021 по 23.11.2021 включно були проведені інвентаризації необоротних активів та запасів на місцях, в розрізі локацій Банку або за напрямком роботи комісій в Головній установі Банку відповідно до норм Положення з обліку необоротних активів АБ «УКРГАЗБАНК», затвердженого рішенням Правління від 15.04.2021. За результатами проведення вказаної інвентаризації необоротних активів та запасів в АБ «УКРГАЗБАНК», що проводилася в Головній установі, дирекціях та відділеннях АБ «УКРГАЗБАНК» затвердженого Протоколом засідання постійно діючої комісії з оприбуткування, вибуття, оцінки та інвентаризації необоротних активів АБ «УКРГАЗБАНК» від 30.12.2021 №25122021 та згідно висновку службового розслідування, затвердженого 29.12.2022 встановлено нестачу товарно-матеріальних цінностей у вигляді паливно-мастильних матеріалів (далі - ПММ) підзвітних [PERSON] , на загальну суму 1 240 914,79 грн. За [PERSON] обліковується бензину марки А-95 в загальній кількості 19120 літрів та ДП в загальній кількості 30480 літрів, що підтверджується Описом руху бланків дозволів (талонів) на ПММ. За період з 01.01.2016 по 08.04.2022 грошовий еквівалент отриманих [PERSON] . ПММ становить 3 378 706,11 грн., з яких списано чи передано в підзвіт іншим особам на суму 2 137791,32 грн. Таким чином, станом на 08.04.2022 грошовий еквівалент ПММ, які перебувають у підзвіті [PERSON] становить 1 240 914,79 грн., що є сумою заподіяної шкоди (Виписка/Особовий рахунок з 01.01.2016 по 08.04.2022 - додаток 3). Згідно висновку службового розслідування, затвердженого 29.12.2022, одними з причин, що призвели до виникнення нестачі ПММ є безвідповідальне відношення до схоронності матеріальних цінностей зі сторони [PERSON] в частині забезпечення контролю за збереженням, використанням та своєчасним списанням підзвітних запасів. Зазначену шкоду Відповідач добровільно відшкодувати відмовився. Просить позов задовольнити. ІІ. Заяви, клопотання та інші процесуальні рішення у справі. Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 13.09.2023 року відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження. Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 16.10.2023 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 06.02.2024р. поновлено [PERSON] строк подачі клопотання про призначення судово-почеркознавчої експертизи та призначено почеркознавчу експертизу. Провадження на час проведення експертизи зупинено. Постановою Київського апеляційного суду від 05.08.2024р. вищевказану ухвалу суду скасовано, направлено справу до суду першої інстанції для продовження розгляду. Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 26.09.2024 року поновлено провадження у справі. ІІІ. Позиції учасників судового провадження. Представник позивача у судовому засіданні позовну заяву підтримав та просив її задовольнити. Представник відповідача та відповідач у судове засідання не з`явилися про дату час та місце повідомлені належним чином. Представник відповідача просила розглядати справу без участі відповідача та представника відповідача. ІV. Фактичні обставини встановлені судом та норми права, які підлягають застосуванню та мотиви суду, щодо оцінки аргументів наведених учасниками справи. Судом встановлено, що наказом АБ «УКРГАЗБАНК» від 01.09.2010 № 227-П [PERSON] прийнято на посаду механіка відділу експлуатації будівель управління експлуатації та ремонту будівель департаменту господарського забезпечення з 1 вересня 2010 року. (а.с. 60). Наказом АБ «УКРГАЗБАНК» від 17.05.2011 № 123-П [PERSON] переведено на посаду головного фахівця відділу експлуатації будівель управління експлуатації та ремонту будівель адміністративно-господарського департаменту з 17 травня 2011 року. (а.с.61) Наказом АБ «УКРГАЗБАНК» від 21.07.2011 № 226-П [PERSON] переведено на посаду головного фахівця техніко-експлуатаційного відділу управління експлуатації та ремонту будівель адміністративно-господарського департаменту з 21 липня 2011 року. (а.с. 62) Наказом АБ «УКРГАЗБАНК» від 23.01.2015 № 30-П [PERSON] переведено на посаду головного фахівця техніко-експлуатаційного відділу управління експлуатації будівель департаменту господарського забезпечення з 23 січня 2015 року. (а.с.63) Наказом АБ «УКРГАЗБАНК» від 30.09.2020 № 536-П [PERSON] переведено на посаду головного фахівця відділу бюджетування та супроводження процедур закупівель управління адміністрування господарської діяльності департаменту господарського забезпечення з 01 жовтня 2020 року.(а.с. 64) Наказом АБ «УКРГАЗБАНК» від 28.02.2023 № 148-П [PERSON] звільнено з посади головного фахівця відділу бюджетування та супроводження процедур закупівель управління адміністрування господарської діяльності департаменту господарського забезпечення з 03 березня 2023 року за згодою сторін, п. 1 ст. 36 КЗпП України. (а.с. 65). Відповідно до норм Положення з обліку необоротних активів АБ «УКРГАЗБАНК», затвердженого рішенням Правління від 15.04.2021 року робочими інвентаризаційними комісіями, що були сформовані згідно наказу «Про призначення робочих інвентаризаційних комісій для проведення річної інвентаризації необоротних активів та запасів в АБ «УКРГАЗБАНК» від 28.10.2021 № 149-н/тт за окремими цільовими напрямками, з 10.11.2021 по 23.11.2021 включно були проведені інвентаризації необоротних активів та запасів на місцях, в розрізі локацій Банку або за напрямком роботи комісій в Головній установі Банку.(а.с. 75-96). За результатами проведення вказаної інвентаризації необоротних активів та запасів в АБ «УКРГАЗБАНК», що проводилася в Головній установі, дирекціях та відділеннях АБ «УКРГАЗБАНК» затвердженого Протоколом засідання постійно діючої комісії з оприбуткування, вибуття, оцінки та інвентаризації необоротних активів АБ «УКРГАЗБАНК» від 30.12.2021 №25122021 встановлено нестачу товарно-матеріальних цінностей у вигляді паливно-мастильних матеріалів (далі - ПММ) підзвітних [PERSON] , на загальну суму 1 244 467,12 грн.(а.с. 68-74). Відповідно до Положення з обліку запасів АБ «УКРГАЗБАНК» (зі мінами), затвердженого Протоколом Правління АБ «УКРГАЗБАНК» від 15 квітня 2021 року № 19: 1.4. Основним завданням бухгалтерського обліку запасів є вірне та своєчасне документування та відображення операцій з руху запасів; періодичне уточнення вартості залишків запасів у підзвітних осіб; контроль за зберіганням запасів; контроль за залишками, надходженням і витратами запасів; проведення інвентаризації запасів з метою виявлення непотрібних та таких, що втратили свою цінність, згідно рішення керівництва Банку та згідно з чинним законодавством України. 1.5. Облік запасів Банку ведеться із застосуванням первинних документів, що розроблені з урахуванням вимог нормативно-правових актів України. Основною вимогою до форми первинного документу є розкриття сутності операції, що надає можливість відобразити операцію у відповідності з принципами бухгалтерського обліку. 4.1. Постачання запасів відбувається безпосередньо у регіональну/обласні дирекції, відділення Банку та самостійні структурні підрозділи Головної установи Банку. Під час поставки запасів відповідальна особа ретельно перевіряє відповідність кількості отриманих запасів, їх стану та технічних характеристик даним, що вказані у видатковій накладній/акті приймання-передачі. Завірені в електронному вигляді та/або на паперовому носії видаткові накладні/акти приймання-передачі (Додаток 1) відповідальна особа доводить до УСВО засобами СЕД «ДокС». Оригінали документів до УСВО передаються через кур`єра або поштою. Відповідальний працівник УСВО на підставі наданих завірених/підписаних документів здійснює операції з оприбуткування запасів в під звіт. 5.4. Запаси, що були оприбутковані у підзвіт відповідальної особи і були використані на господарські потреби, списуються з підзвіту на підставі Акту на списання запасів з підзвіту (Додаток 3), що підписується членами комісії (п.5.3 цього Положення). Списання з балансу та відображення у складі витрат здійснюється також при передачі запасів в експлуатацію (використання) з подальшою організацією оперативного кількісного обліку за місцем експлуатації. 3 Обов`язок щодо складання Акту на списання та його надання засобами СЕД «ДокС» до УСВО покладається на ініціаторів/адміністраторів витрат тих підрозділів Банку, для потреб яких були придбані зазначені товари (витратні матеріали). 6.2. Придбання ПММ для заправки службового автотранспорту та генераторів може здійснюватися як за безготівковим розрахунком - за паливними талонами/ паливними картками, так і за готівкові кошти, що підлягають відшкодуванню. 6.2.1. Оплата за ПММ за безготівковим розрахунком здійснюється на підставі укладених договорів на постачання ПММ, видаткових накладних до них, та інших первинних документів, що відповідають нормам чинного законодавства України. 6.4. Щомісячно до 25 числа поточного місяця МВО, що є відповідальною за технічний стан, безпечну експлуатацію та вчасне підключення/виключення дизельних/бензинових генераторів Банку надає засобами СЕД «ДокС» до відділу обліку необоротних активів та запасів УСВО, Акт на списання запасів або Акт на списання запасів з підзвіту з інформацією про фактично використаних ПММ для роботи генераторів Банку за звітний період з 21 числа попереднього місяця по 20 числа поточного місяця, що складений на підставі даних журналу обліку роботи генераторів. На підставі Акту на списання запасів або Акту на списання запасів з підзвіту фактично використаного ПММ для роботи генераторів Банку в якому зазначено: норма витрат ПММ, що споживається генератором на 1 кВт потужності за годину та яка передбачена його технічним документом (паспортом) та/або внутрішнім документом Банку, кількості витраченого ПММ, кількості відпрацьованих мотогодин генератора та вартості ПММ, в бухгалтерському обліку відображаються витрати на рахунку 7420 «Витрати на утримання власних основних засобів і нематеріальних активів» або на рахунку 7421 «Витрати на утримання необоротних активів, що отримані у лізинг (оренду)» на суму використаного ПММ. Судом встановлено, що відповідно до посадової інструкції головного фахівця техніко-експлуатаційного відділу управління експлуатації будівель департаменту господарського забезпечення АБ «УКРГАЗБАНК», затверджена 22.08.2016, головний фахівець складає внутрішні акти на списання господарських товарів, витратних матеріалів, акти виконаних робіт, веде облік та готує документи про списання дизельного пального, бензину, що використовується для роботи техніки та обладнання на базі двигунів внутрішнього згорання, що використовуються в роботі підрозділів банку. Посадовою інструкцією головного фахівця бюджетування та супроводження процедур закупівель управління адміністрування господарської діяльності департаменту господарського забезпечення АБ «УКРГАЗБАНК», затверджена 15.10.2020, в обов`язки головного фахівця входить дотримання при виконанні службових обов`язків вимог нормативно-правових актів Національного банку України та чинного законодавства України, актів внутрішнього регулювання та розпорядчих документів Банку. Виконання інших обов`язків відповідно до актів внутрішнього регулювання Банку. Зазначені функціональні обов`язки також закріплені в посадовій інструкції головного фахівця відділу бюджетування та супроводження процедур закупівель управління адміністрування господарської діяльності департаменту господарського забезпечення АБ «УКРГАЗБАНК», затверджена 08.02.2021.(а.с. 97-109). Судом встановлено, що [PERSON] за 2016 рік отримав 1500 літрів бензину марки А-95 з яких списано (передано в підзвіт іншим особам) 1 430 літрів, залишок на кінець року становить 70 літрів та 3000 літрів ДП з яких списано (передано в підзвіт іншим особам) 2880 літрів, залишок на кінець року становить 120 літрів; за 2017 рік [PERSON] отримав 10790,00 літрів бензину марки А-95 з яких списано (передано в підзвіт іншим особам) 7180 літрів, залишок на кінець року становить 3610 літрів кінець року становить 3310 літрів та 11 440 л. ДП з яких списано 8130 л. за 2018 рік [PERSON] отримав 12270 літрів бензину марки А-95 з яких списано (передано в підзвіт іншим особам) 3900 літрів, залишок на кінець року становить 8370 літрів та 37850 літрів ДП з яких списано (передано в підзвіт іншим особам) 16390 літрів, залишок на кінець року становить 21460 літрів; за 2019 рік [PERSON] отримав 16670 літрів бензину марки А-95 з яких списано (передано в підзвіт іншим особам) 2770 літрів, залишок на кінець року становить 13900 літрів та 54260 літрів ДП з яких списано (передано в підзвіт іншим особам) 14720 літрів, залишок на кінець року становить 39540 літрів; за 2020 рік [PERSON] отримав 25700 літрів бензину марки А-95 з яких списано (передано в підзвіт іншим особам) 5550 літрів, залишок на кінець року становить 20150 літрів та 59450 літрів ДП з яких списано (передано в підзвіт іншим особам) 24070 літрів, залишок на кінець року становить 35380 літрів; за період 2021 - березень 2022 року [PERSON] отримав 21820 літрів бензину марки А-95 з яких списано (передано в підзвіт іншим особам) 2700 літрів, залишок на кінець року становить 19120 літрів та 36020 літрів ДП з яких списано (передано в підзвіт іншим особам) 5540 літрів, залишок на кінець року становить 30480 літрів, що підтверджується актами прийому-передачі запасів матеріальних цінностей (а.с. 111-248 том.1 а.с. 1-249 том.2, а.с 1-249 том.3 а.с. 1-69 том № 4). Згідно опису руху бланків дозволів (талонів) на ПММ за [PERSON] обліковується бензину марки А-95 в загальній кількості 19120 літрів та ДП в загальній кількості 30480 літрів (а.с. 2-45). Згідно виписки/ особового рахунку з 01.01.2016 по 08.04.2022 за період з 01.01.2016 по 08.04.2022 грошовий еквівалент отриманих [PERSON] . ПММ становить 3 378 706,11 грн., з яких списано чи передано в підзвіт іншим особам на суму 2 137791,32 грн. Станом на 08.04.2022 грошовий еквівалент ПММ, які перебувають у підзвіті [PERSON] становить 1 240 914,79 грн., що є сумою заподіяної шкоди (а.с. 46-57). Згідно частини першої статті 16 Цивільного кодексу України, частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Право чи інтерес мають бути захищені судом у належний спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам (пункт 57 постанови Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі № 338/180/17, провадження №14-144цс 18). Відповідно до положень ст.ст. 12, 13, 81 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках, а кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ст. 130 КЗпП, працівники несуть матеріальну відповідальність за шкоду, заподіяну підприємству, установі, організації внаслідок порушення покладених на них трудових обов`язків. При покладенні матеріальної відповідальності права і законні інтереси працівників гарантуються шляхом встановлення відповідальності тільки за пряму дійсну шкоду, лише в межах і порядку, передбачених законодавством, і за умови, коли така шкода заподіяна підприємству, установі, організації винними протиправними діями (бездіяльністю) працівника. Ця відповідальність, як правило, обмежується певною частиною заробітку працівника і не повинна перевищувати повного розміру заподіяної шкоди, за винятком випадків, передбачених законодавством. За наявності зазначених підстав і умов матеріальна відповідальність може бути покладена незалежно від притягнення працівника до дисциплінарної, адміністративної чи кримінальної відповідальності. На працівників не може бути покладена відповідальність за шкоду, яка відноситься до категорії нормального виробничо-господарського ризику, а також за шкоду, заподіяну працівником, що перебував у стані крайньої необхідності. Відповідальність за не одержаний підприємством, установою, організацією прибуток може бути покладена лише на працівників, що є посадовими особами. Працівник, який заподіяв шкоду, може добровільно покрити її повністю або частково. За згодою роботодавця працівник може передати для покриття заподіяної шкоди рівноцінне майно або поправити пошкоджене. Згідно ст. 131 КЗпП, працівники зобов`язані бережливо ставитися до майна підприємства, установи, організації і вживати заходів до запобігання шкоді. Статтею 135-3 КЗпП встановлено, що розмір заподіяної підприємству, установі, організації шкоди визначається за фактичними втратами, на підставі даних бухгалтерського обліку, виходячи з балансової вартості (собівартості) матеріальних цінностей за вирахуванням зносу згідно з установленими нормами. Статтею 134 КЗпП встановлено, що відповідно до законодавства працівники несуть матеріальну відповідальність у повному розмірі шкоди, заподіяної з їх вини підприємству, установі, організації, у випадках, коли: майно та інші цінності були одержані працівником під звіт за разовою довіреністю або за іншими разовими документами. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 10.10.2018 по справі № 359/2642/16-ц вказано, якщо працівник має заборгованість перед підприємством, то до нього можуть бути застосовані пункти 2 або 5 частини першої статті 134 КЗпП України, які передбачають матеріальну відповідальність у повному розмірі шкоди, заподіяної підприємству. Тому роботодавець має право (за потреби) звернутися до суду з позовом про стягнення з працівника завданої шкоди у порядку цивільного судочинства. Відповідно до ухвали Колегії суддів судової палати у цивільних справах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 04 жовтня 2017 року по справі № 447/3003/15, згідно з п. 2 ч. 1 ст. 134 КЗпП України працівники несуть матеріальну відповідальність у повному розмірі шкоди, заподіяної з їх вини підприємству, установі, організації, у випадку, коли майно та інші цінності були одержані працівником під звіт за разовою довіреністю або за іншими разовими документами. Під іншими разовими документами слід розуміти накладні, відомості, рахунки-фактури тощо, передбачені відповідними правилами забезпечення первинного бухгалтерського обліку. Накладними або іншими документами оформляється видача матеріальних цінностей із складів, торгових залів для відправлення їх в інші організації, для торгівлі з лотків, у кіосках тощо. Отже, підставою повної матеріальної відповідальності в цьому випадку є заподіяння шкоди невиконанням чи неналежним виконанням прийнятого працівником на себе обов`язку виконати окреме трудове завдання - одержати від третьої особи чи матеріально відповідального працівника трудового колективу за разовою довіреністю або іншим разовим документом під свою відповідальність визначене майно та інші цінності і передати його (повернути) в цілості і збереженості власнику або уповноваженому ним органу. 14.10.2024 року відповідач надав письмові пояснення суду у яких зазначив, що: відповідач не був матеріально-відповідальною особою. Трудові (посадові / службові обов`язки) не передбачали виконання робіт, пов`язаних із зберіганням, обробкою, продажем, відпуском, перевезенням або застосуванням у виробництві переданих цінностей. Банком порушені вимоги законодавства при проведенні інвентаризації. Акти прийому-передачі матеріальних цінностей відповідач називає неналежними та недопустимими доказами та зазначає про відсутність підстав для притягнення його до повної матеріальної відповідальності за ст. 134 КЗпП України. Відповідач зазначає, що до фактичних виконуваних ним посадових (трудових) обов`язків ніколи не входили обов`язки, як для матеріально відповідальної особи, а посади, які займав [PERSON] не вказані у Переліку посад і робіт, які заміщуються або виконуються робітниками з якими можуть укладатися письмові договори про повну матеріальну відповідальність за незбереження цінностей, які були передані їм для зберігання. Однак, відповідно до п.2.5. Посадової інструкції головний фахівець забезпечує та здійснює контроль за обліком матеріально-технічних ресурсів, запасів, ведення карток обліку матеріальних цінностей. Згідно п. 2.10 Посадової інстукції головний фахівець складає внутрішні акти на списання господарських товарів, витратних матеріалів, акти виконаних робіт, веде облік та готує документи про списання дизельного пального, бензину, що використовуються для роботи техніки та обладнання на базі двигунів внутрішнього згорання, що використовуються в роботі підрозділів Банку. З вище викладеного передбачено здійснення відповідачем своїх трудових функцій пов`язаних із відданням/ розпорядженням/звітуванням за товарно-матеріальні цінності у вигляді паливно-мастильних матеріалів підзвітних [PERSON] та як наслідок - цілком законне та легальне підписання Відповідачем актів прийому-передачі матеріальних цінностей. Відповідно до законодавства працівники несуть матеріальну відповідальність у повному розмірі шкоди, заподіяної з їх вини підприємству, установі, організації, у випадках, коли: 1) між працівником і підприємством, установою, організацією відповідно до статті 135\\1 цього Кодексу укладено письмовий договір про взяття на себе працівником повної матеріальної відповідальності за незабезпечення цілості майна та інших цінностей, переданих йому для зберігання або для інших цілей; 2) майно та інші цінності були одержані працівником під звіт за разовою довіреністю або за іншими разовими документами; 3) шкоди завдано діями працівника, які мають ознаки діянь, переслідуваних у кримінальному порядку; 4) шкоди завдано працівником, який був у нетверезому стані; 5) шкоди завдано недостачею, умисним знищенням або умисним зіпсуттям матеріалів, напівфабрикатів, виробів (продукції), в тому числі при їх виготовленні, а також інструментів, вимірювальних приладів, спеціального одягу та інших предметів, виданих підприємством, установою, організацією працівникові в користування; 6) відповідно до законодавства на працівника покладено повну матеріальну відповідальність за шкоду, заподіяну підприємству, установі, організації при виконанні трудових обов`язків; 7) шкоди завдано не при виконанні трудових обов`язків; 8) службова особа винна в незаконному звільненні або переведенні працівника на іншу роботу; 9) керівник підприємства, установи, організації всіх форм власності, винний у несвоєчасній виплаті заробітної плати понад один місяць, що призвело до виплати компенсацій за порушення строків її виплати, і за умови, що Державний бюджет України та місцеві бюджети, юридичні особи державної форми власності не мають заборгованості перед цим підприємством. Як вбачається з матеріалів справи [PERSON] в період з 01.01.2016 по 08.04.2022 одержував ПММ під звіт за актами прийому-передачі запасів матеріальних цінностей, шляхом проставлення на них свого підпису і відповідно до проведеної інвентаризації встновлено відсутність ДП та А-95 бензину на суму 1 240 914,79 грн. Суд, дослідивши матеріали справи, вислухавши думку сторін прийшов до висновку, що вимоги позивача є обгрунтованими на законі та підтверджені належними та допустимими доказами, тому є такими, що підлягають задоволенню.

Outcome: approved