Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-03 00:00:00

До Вишгородського районного суду Київської області надійшла вищезазначена позовна заява. З позовної заяви вбачається, що 31.10.2023 року між ОСББ «Ольжин Град» та [PERSON] було укладено договір № 01/05 від 31.10.2023 року про реструктуризацію заборгованості по договору оренди нежилого приміщення № 01/05 від 01.05.2015 року. Предметом договору було надання [PERSON] розстрочки у погашенні заборгованості з орендної плати, що утворилася станом на 31.10.2023 року за договором оренди нежилого приміщення № 01/05 від 01.05.2015 року на суму 12 726 грн. 00 коп. Розстрочка надавалась на весь розмір заборгованості з розподілом за місяцями: 4242 грн. 00 коп. - до 31.10.2023 року (в день укладення договору про реструктуризацію заборгованості); 4242 грн. 00 коп. - до 24.11.2023 року; 4242 грн. 00 коп. - до 28.12.2023 року. За умовами договору [PERSON] зобов`язалась забезпечити своєчасне погашення боргу згідно з визначеними умовами. [PERSON] порушила умови договору реструктуризації, сплативши лише одноразово 4 242 грн. 00 коп. на користь ОСББ «Ольжин Град». У зв`язку з цим, [PERSON] допустила прострочення виконання свого грошового зобов`язання, що призвело до виникнення заборгованості у розмірі 8 484 грн. 00 коп. З урахуванням вищевикладеного, ОСББ «Ольжин Град» просило стягнути з [PERSON] вказану суму заборгованості з нарахованою пенею за прострочення виконання зобов`язання, а також суми нарахувань, передбачені ст. 625 ЦК України. Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями головуючим суддею по справі було визначено суддю Рукас О.В. Ухвалою суду від 12.11.2024 року провадження у справі відкрито у порядку спрощеного позовного провадження, призначено судове засідання, встановлено строк для реалізації учасниками справи своїх процесуальних прав, зокрема, на подачу заяв по суті справи. У судове засідання представник позивача не з`явився, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце судового засідання. Представником позивача подано клопотання, в якому позовні вимоги було підтримано у повному обсязі, висловлено прохання щодо проведення судового розгляду за відсутності сторони позивача, а також надано згоду на ухвалення заочного рішення суду. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явилася. Про дату, час та місце судових засідань [PERSON] повідомлялася шляхом направлення судової повістки про виклик до суду за її офіційно зареєстрованою адресою проживання, а також шляхом направлення SMS-повідомлення про виклик до суду на її номер мобільного телефону, вказаний у матеріалах справи. Як встановлено судом за результатами перевірки, поштові відправлення на ім`я [PERSON] не були вручені їй за зареєстрованою адресою проживання. Станом на момент ухвалення судового рішення від відповідача ані засобами поштового зв`язку, ані на офіційну електронну адресу суду, ані в будь-який інший спосіб не надходило жодних заяв, клопотань, у тому числі відзиву на позовну заяву. Суд звертає увагу, що положення чинного процесуального законодавства не передбачають обов`язку суду, в якого відсутні відомості щодо місця проживання чи перебування учасника справи, крім як відомостей про офіційно зареєстроване місце проживання/перебування, повторно направляти судові повістки про виклик до суду. Повернення поштового відправлення з відміткою про закінчення строку зберігання, яке відправлялася за офіційно зареєстрованою адресою проживання відповідача, що є єдиними відомостями про його проживання, які перебувають у володінні суду, є належним виконанням суду свого процесуального обов`язку щодо повідомлення особи про дату, час і місце судового засідання, а відповідно вважається належним чином повідомленням особи про проведення судового розгляду. У Постанові КЦС ВС від 23.01.2023 року у справі № 496/4633/18 зроблено висновок, що листи, що повернулися з відміткою/довідкою поштового відділення про причину повернення - «за закінченням терміну зберігання» або «інші причини», є належно врученими, якщо їх було направлено на адресу, вказану в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань або на адресу місця реєстрації фізичної особи чи адресу, самостійно зазначену стороною як адреса для листування. Таким чином, [PERSON] була належним чином повідомлена про дату, час і місце судового розгляду. Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Враховуючи, що учасники справи, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце судового розгляду, у судове засідання не з`явилися, зважаючи на наявність клопотання сторони позивача про проведення судового розгляду за відсутності представника позивача, зважаючи на відсутність клопотань про відкладення судового розгляду, суд вважає за можливе проводити судове засідання за відсутності учасників справи. Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Судом встановлено, що позивачем було висловлено згоду на проведення заочного розгляду справи та ухвалення заочного рішення, засвідчено обізнаність щодо наслідків ухвалення заочного рішення суду. З урахуванням вищевикладеного, оскільки [PERSON] , будучи належним чином повідомленою про дату, час та місце судового розгляду, у судове засідання не з`явилася, про причини неявки не повідомила, відзив на позовну заяву у встановлений судом строк не надала, а позивач не заперечував проти ухвалення заочного рішення, то суд відповідно до ст. 280, 281 ЦПК України вважає за необхідне провести заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів з наступним ухваленням заочного рішення. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Оскільки учасники справи у судове засідання не з`явилися, то фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Розглянувши матеріали позовної заяви, суд приходить до наступних висновків. Відповідно до ч. 1 ст. 6 ЦК України сторони мають право укласти договір, який не передбачений актами цивільного законодавства, але відповідає загальним засадам цивільного законодавства. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини. Відповідно до ч. 1 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Відповідно до ч. 1 ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Відповідно до ч. 1 ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ст. 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства. Судом встановлено, що 31.10.2023 року між ОСББ «Ольжин Град» та [PERSON] було укладено договір № 01/05 про реструктуризацію заборгованості по Договору оренди нежилого приміщення (частини нежилого приміщення) № 01/05 від 01.05.2015 року (а.с. 9). Договір підписаний сторонами: представником ОСББ «Ольжин Град» з проставленням підпису та печатки юридичної особи і особисто [PERSON] . Відповідно до п. 1 договору про реструктуризацію заборгованості № 01/05 від 31.10.2023 року ОСББ «Ольжин Град» надає [PERSON] розстрочку у погашенні заборгованості з орендної плати, що утворилася станом на 31.10.2023 року за договором оренди нежилого приміщення (частини нежилого приміщення) № 01/05 від 01.05.2015 року на суму 12 726 грн. 00 коп. Надання розстрочки заборгованості погоджено з розподілом загальної суми заборгованості рівними частинами за місяцями, а саме: 4 242 грн. 00 коп. - до 31.10.2023 року (в день укладення договору про реструктуризацію), 4 242 грн. 00 коп. - до 24.11.2023 року, 4 242 грн. 00 коп. - до 28.12.2023 року. Відповідно до п. 4 договору про реструктуризацію заборгованості № 01/05 від 31.10.2023 року [PERSON] зобов`язалася забезпечити своєчасне погашення боргу згідно з визначеними умовами. З платіжної інструкції № @2PL418231 від 01.11.2023 року (а.с. 10) судом встановлено, що [PERSON] на виконання умов договору про реструктуризацію № 01/05 від 31.10.2023 року 01.11.2023 року сплатила на користь ОСББ «Ольжин Град» суму грошових коштів у розмірі 4 242 грн. 00 коп. У призначенні платежу містяться відомості щодо сплати грошових коштів за договором оренди нежилого приміщення № 01/05 від 01.05.2015 року, заборгованість за яким була розстрочена сторонами за договором № 01/05 від 31.10.2023 року. Разом з тим, судом встановлено, що будь-яких інших платежів на виконання умов договору про реструктуризацію № 01/05 від 31.10.2023 року [PERSON] не здійснювала. У зв`язку з чим допустила виникнення заборгованості у розмірі 8 484 грн. 00 коп. Відповідно до ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до ч. 1 ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Таким чином, судом встановлено факт порушення [PERSON] свого зобов`язання зі сплати розстроченої заборгованості відповідно до умов договору про реструктуризацію № 01/05 від 31.10.2023 року. Відповідно до ч. 1 ст. 546 ЦК України виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком, правом довірчої власності. Відповідно до ч. 1 ст. 547 ЦК України правочин щодо забезпечення виконання зобов`язання вчиняється у письмовій формі. Відповідно до ч. 1, 3 ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Відповідно до п. 6 договору про реструктуризацію заборгованості № 01/05 від 31.10.2023 року (а.с. 9) сторонами було погоджено, що у разі несвоєчасного внесення платежів/внеску за договором нараховується пеня в розмірі подвійної облікової ставки НБУ, яка нараховується за кожний день прострочення. Відповідно до ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Таким чином, вимоги ОСББ «Ольжин Град» щодо стягнення з [PERSON] неустойки у виді пені та сум нарахувань, передбачених ст. 625 ЦК України, є обґрунтованими. Аналізуючи обґрунтованість заявленого позивачем розміру нарахувань пені та сум, передбачених ст. 625 ЦК України, суд звертає увагу, що належним чином дослідити поданий стороною доказ розрахунку заборгованості за договором, перевірити його та оцінити в сукупності і взаємозв`язку з іншими наявними у справі доказами, а у випадку незгоди з ним повністю чи частково - зазначити правові аргументи на його спростування і навести у рішенні свій розрахунок - це процесуальний обов`язок суду (постанова КЦС ВС від 25.05.2022 року у справі № 219/7527/16-ц). Заборгованість визначається умовами укладеного договору та вимогами закону, а суд у будь-якому разі має стягнути ту суму, яка була доведена і щодо якої у суду немає сумніву. Суд першої інстанції у межах наданих йому процесуальним законодавством повноважень не позбавлений можливості самостійно зробити розрахунок заборгованості, якщо не погоджується з розрахунком, наданим позивачем, оскільки незгода з наданим суду розрахунком не є підставою для відмови у задоволенні позову у повному обсязі (постанова КЦС ВС від 07.06.2023 року у справі № 234/3840/15-ц). Враховуючи умови договору про реструктуризацію заборгованості № 01/05 від 31.10.2023 року (а.с. 9), враховуючи факт часткового виконання [PERSON] свого зобов`язання за договором, погоджений сторонами розмір пені, суд вважає наданий розрахунок заборгованості [PERSON] правильним та обґрунтованим. На підставі цього суд приходить до висновку про необхідність задоволення позовних вимог у повному обсязі. Щодо судових витрат. Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. З позовної заяви вбачається, що судові витрата позивача по справі складаються з: витрат на сплату судового збору за подання позовної заяви (3028 грн. 00 коп.). Відповідно до ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. З урахуванням судові витрати, які понесені позивачем та які складаються зі сплати судового збору, підлягають стягненню з [PERSON] . Враховуючи вищевикладене,

Outcome: approved