Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-26 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до Дружківського міського суду Донецької області з позовною заявою, в якій просить: поновити йому строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлого [INFO] та визначити додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю три місяці. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що [PERSON] , є рідним сином свого батька [PERSON] , який помер [INFO] (свідоцтво про смерть серії [NUMBER] від 26.10.2021 р.). [INFO] померла рідна мати позивача [PERSON] . Померлий [PERSON] є власником житлового будинку саманного з надвірними будівлями, розташованого за адресою [ADDRESS] , згідно договору купівлі-продажу від 27.08.1963 р. На момент смерті батько позивача проживав у будинку [ADDRESS] . У позивача є рідний брат [PERSON] , який не бажає прийняти спадщину після смерті батьків. Позивач є єдиним спадкоємцем після смерті свого рідного батька [PERSON] який бажає прийняти спадщину. 30.07.2024 р. позивач звернувся до нотаріуса з можливістю видати йому документи про спадщину (свідоцтво про право на спадщину за законом), але враховуючи, що з моменту смерті [PERSON] сплинув 6-ти місячний термін і він не був зареєстрований за однією адресою з померлим то йому в його проханні було відмовлено. Позивачем був пропущений 6-ти місячний строк для прийняття спадщини з поважних причин, а саме: він тривалий час до смерті батька знаходився поруч і тому вважав, що після його смерті він автоматично прийняв спадщину і є повноправним господарем (власником) спадкового майна; він не має юридичної освіти і тому у питаннях про спадщину не усвідомлений; в нього на той час не було достатньо коштів, щоб належним чином оформити спадщину; він не знав в який термін необхідно подавати відповідну заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори; з травня 2014 р. в регіоні мешкання позивача триває антитерористична операція, а з 24.02.2022 р. до теперішнього часу тривають реальні бойові дії, внаслідок чого тривалий час не працювали спадкові реєстри. Відмовлятись від прийняття спадщини позивач не має наміру. На теперішній час спадкоємців які б прийняли спадщину, чи звернулись з цього приводу до нотаріальної контори з відповідною заявою немає. Позивач [PERSON] у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Надіслав до суду клопотання про розгляд справи без участі позивача, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Відповідач Дружківська міська територіальна громада в особі Дружківської міської військової адміністрації у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Надали суду клопотання про розгляд справи без участі відповідача, заперечень щодо задоволення позовних вимог позивача не мають. Третя особа, [PERSON] у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Надіслав до суду клопотання про розгляд справи без участі третьої сторони, заперечень щодо задоволення позовних вимог позивача не має. На підставі ч.2 ст.247 Цивільного процесуального кодексу України, в разі неявки всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, об`єктивно оцінивши у сукупності докази, які мають значення для розгляду справи, давши їм оцінку в сукупності, суд вважає, що заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Статтями 15 та 16 ЦК України\~передбачено право особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. До відносин спадкування правила ЦК України (книга 6 Спадкове право, ст.ст.1216-1308) застосовуються, якщо спадщина відкрилась після набрання ним чинності з 01 січня 2004 року, а також якщо спадщина відкрилась до цієї дати, але не була прийнята ніким із спадкоємців (пункти 1, 5 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України). За загальними правилами про спадкування, передбаченими ст. 1216, 1218, 1220 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Частиною 3 статті 1223 ЦК України визначено, що у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу (ст. 1258 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України). Згідно Правової позиції Верховного Суду України у справі № 6-85цс12, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Відповідно до\~ст.1221\~ЦК України,\~місцем відкриття\~спадщини є\~місце подання\~першої заяви,\~що свідчить\~про волевиявлення\~щодо спадкового\~майна,\~спадкоємців,\~виконавців заповіту,\~осіб,\~заінтересованих в\~охороні такого\~майна,\~або вимоги\~кредиторів (ч.1). На підставі отриманої першої заяви нотаріус заводить спадкову справу, яка підлягає державній реєстрації у Спадковому реєстрі в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (ч.2). Відповідно до ч. 1 ст.9-1 Закону № 1669-VII, у разі якщо останнім місцем проживання спадкодавця є населений пункт, на території якого органи державної влади тимчасово не здійснюються або здійснюють не в повному обсязі свої повноваження, затверджений рішенням КМУ, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні спадкового майна, або вимоги кредиторів. Судом встановлені наступні фактичні обставини справи і відповідні їм правовідносини. Позивач [PERSON] , [INFO] , уродженець с-ще Олексієво-Дружківка, м. Дружківка, Донецької області, зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується копією паспорта громадянина України (а.с.7). Згідно свідоцтва про народження серія [NUMBER] від 10.11.1971 року [PERSON] народився [INFO] , батьком зазначений [PERSON] , матір`ю зазначена [PERSON] (а.с.11). Згідно свідоцтва про народження серія [NUMBER] від 21.04.1962 року [PERSON] народився [INFO] , батьком зазначений [PERSON] , матір`ю зазначена [PERSON] (а.с.12). [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] , виданим Дружківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Краматорському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), актовий запис про смерть № 1121 від 26.10.2021 року (а.с.17). [PERSON] , померла [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] , виданим відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дружківського міського управління юстиції у Донецькій області, актовий запис про смерть № 41 від 13.01.2014 року (а.с.16). Як вбачається з листа Приватного нотаріуса Краматорського районного нотаріального округу Миросєді В.М. № 504/01-16 від 30.07.2024 року щодо звернення [PERSON] повідомляється, що оскільки він не подав заяву про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , в нотаріальну контору (до приватного нотаріуса) в установлений законом строк та на момент його смерті не були зареєстровані за однією й тією ж адресою з померлим, він пропустив строк для прийняття спадщини. Враховуючи вищенаведене, [PERSON] необхідно звернутись до суду із позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. (а.с.13). Як вбачається з Договору купівлі-продажу від 27.08.1967 року, посвідченого нотаріусом Дружківської державної нотаріальної контори Щербиніним А.С., за реєстром №2284, [PERSON] продала, а [PERSON] купив житловий будинок, що знаходиться за адресою [ADDRESS] (а.с.14-15). Згідно листа виконавчого комітету Дружківської міської ради № 1535/0.124/1-22 від 03.03.2022 року згідно з даними реєстру територіальної громади місце проживання [PERSON] , [INFO] зареєстроване за адресою [ADDRESS] з 05.02.1980 по 27.10.2021 (зняття з реєстрації у зв`язку зі смертю). Згідно з даними реєстру територіальної громади станом на 23.10.2021 за адресою [ADDRESS] місце проживання інших фізичних осіб не зареєстроване (а.с.18). Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №78763319 від 16.10.2024 року наданої Другою краматорською державною нотаріальною конторою у спадковому реєстрі відсутня інформація про наявність спадкової справи відкритої щодо спадкового майна [PERSON] , який помер [INFO] (а.с.32). Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/ спадкові договори) №78763332 від 16.10.2024 року наданої Другою краматорською державною нотаріальною конторою у Спадковому реєстрі відсутня інформація про наявність заповітів або спадкових договорів складених [PERSON] , який помер [INFO] (а.с.33). Таким чином, у судовому засіданні встановлено факт пропуску строку для прийняття спадщини позивачем, який не є підставою для усунення від спадкування, оскільки позивач має право на спадщину після смерті батька за законом. Однак, він не може реалізувати його у зв`язку з пропуском встановленого законом строку для прийняття спадщини. Отже право останнього підлягає захисту в судовому порядку. Визначаючи спадкоємцю додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Право на справедливий судовий розгляд, закріплене у п. 1 ст. 6 Конвенції, необхідно розглядати як право на доступ до правосуддя. Тобто Україна як учасниця Конвенції повинна створювати умови щодо забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства. Гарантоване ст.\~6\~Конвенції про\~захист прав\~людини і\~основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права. Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272\~ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320 цс 17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. У відповідності до роз`яснень, що містяться в абз. 6 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7, вирішуючи питання при визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Як роз`яснив у своїй постанові від 26 червня 2019 року у справі №565/1145/17 Верховний Суд у складі Другої судової палати Касаційного цивільного суду, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженням, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Із позовної заяви вбачається, що позивач пропустив встановлений законом строк для прийняття спадщини після смерті спадкодавця у зв`язку із об`єктивними, непереборними труднощами, що стало перешкодою до реалізації своїх спадкових прав та пропуску шестимісячного строку. Пропуск строку для прийняття спадщини стався через причини, які на думку позивача дають правові підстави вважати їх поважними. Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про\~захист прав\~людини і\~основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення («Серявін та інші проти України» (Seryavin and Others v. Ukraine) від 10 лютого 2010 року, заява №4909/04). Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.\~81\~ЦПК України докази в їх сукупності, суд вважає, що позивач пропустив строк прийняття спадщини після смерті спадкодавця з поважних причин. Таким чином, враховуючи встановлені фактичні обставини справи та причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, які суд визнає поважними, на підставі наведених вище норм закону, суд приходить до висновку, що позовні вимоги про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, підлягають задоволенню. На підставі викладеного

Outcome: approved