Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-08 00:00:00

[PERSON] та [PERSON] звернулися до суду з позовом до [PERSON] , в якому просять суд: - стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] , [PERSON] матеріальну шкоду внаслідок затоплення житлового приміщення, а саме квартири [ADDRESS] в розмірі 25 000,00 грн; - стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] , [PERSON] моральну шкоду внаслідок затоплення житлового приміщення, а саме квартири [ADDRESS] в розмірі 10 000,00 грн. В обґрунтування позову зазначено, що 03 червня 2024 року, 04 червня 2024 року та 23 червня 2024 року з вини власниці квартири [ADDRESS] , було затоплено квартиру [ADDRESS] , яка належить їм на праві власності, про що складено акт №1 та акт №2. Позивачі неодноразово зверталися в усному порядку до відповідача з метою досудового врегулювання спору, однак [PERSON] на звернення не реагує, оплачувати нанесені майну позивачів збитки відмовляється, пошкодження в своїй квартирі не усунула, продовжує затоплювати квартиру позивачів. Згідно з підрахунками вартість відновлювального ремонту складає 25\~000,00 грн. Крім того, позивачі вказують, що їм завдана моральна шкода, яка полягає в тому, що вони протягом червня місяця не могли практично проживати в квартирі, їм були завдані незручності, знищені та затоплені речі. Ухвалою суду від 31 липня 2024 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче засідання. 26 серпня 2024 року відповідач подала суду відзив на позовну заяву у якому зазначено, що позовні вимоги не визнає, вважає їх необгрунтованими, безпідставними та не підтвердженими належними, допустимими, достатніми доказами у їх сукупності, просить відмовити у задоволенні позовних вимог. Відповідач вказує, що 03 червня 2024 року близько 17 год. 00 хв. в належній їй квартирі, в кухні, стався порив труби гарячого водопостачання. Одразу, про таку ситуацій був повідомлений голова правління ОСББ «Перемоги 9», який здійснив перекриття гарячого водопостачання у підвалі будинку. Про факт перекриття гарячого водопостачання у першому під`їзді були повідомлені усі жителі будинку шляхом оповіщення групи співвласників ОСББ «Перемоги 9» в месенджері «Viber». Орієнтовно до 12 год. 00 хв. 04 червня 2024 року гаряче водопостачання у її квартирі було відсутнє через його перекриття головою правління ОСББ в підвалі. Позивач, [PERSON] , через голову правління ОСББ «Перемоги 9» здійснила виклик сантехніка ОСББ, який близько 12 год. 00 хв. 04 червня 2024 року на вимогу позивача здійснив відкриття гарячого водопостачання. В силу того, що до цього часу пошкодження у квартирі відповідача не були усунуті, то внаслідок дій позивача та сантехніка відбулось витікання води з пошкодженого трубопроводу. Відповідач зазначає, що її дії після виявлення пориву труби водопровідної мережі гарячого водопостачання 03 червня 2024 року були максимально оперативними, нею було вчинено усе можливе для зменшення негативного впливу - перекрито гаряче водопостачання, тому вважає, що короткочасне витікання води завдало шкоди лише її майну та не завдало і не могло завдати шкоди майну позивачів. Разом з тим, умисні дії позивача та сантехніка 04 червня 2024 року щодо відкриття вентиля гарячого водопостачання, були поза межами її волі та контролю, призвели до повторного витікання гарячої води та, ймовірно, могли завдати шкоди позивачам. Зазначена обставина свідчить про відсутність у її діях винних чи протиправних дій. Відповідач стверджує, що надані позивачами акти за №1 та №2 є неналежними доказами через відсутність обов`язкових реквізитів. За твердженням відповідача, заявляючи вимогу про стягнення 25\~000,00 грн матеріальної шкоди позивачі не надали докази того, що саме її винними діями було завдано матеріального збитку у вказаній сумі, не надали докази, що підтверджують факт завданої шкоди та заявлений розмір збитків і не довели існування її винних дій та їх причинно-наслідковий зв`язок із завданою шкодою. Заявляючи вимогу про стягнення з неї коштів на відшкодування моральної шкоди, позивачами не доведено існування та тривалість порушення прав позивачів, час та зусилля, які потрібні для відновлення попереднього стану, глибину їх душевних та психічних страждань, пов`язаних із пошкодженням майна, порушення нормального ритму життя, тяжкість вимушених змін, а також вимоги розумності та справедливості. Заявлені позивачами вимоги не ґрунтуються на положеннях закону, оскільки, будь-яка оцінена і доведена належними доказами шкода завдана залиттям їх квартири [ADDRESS] , 04 червня 2024 року спричинена лише діями позивачів, а події, щодо ймовірного залиття квартири 23 червня 2024 року, є недоведеними належними, допустимими, достатніми доказами у їх сукупності, а тому підлягають відхиленню судом у повному обсязі. Ухвалою суду від 23 вересня 2024 року закрито підготовче провадження у справі, призначено справу до судового розгляду по суті. Позивачі та їх представник у судовому засіданні позовні вимоги підтримали, просили позов задовольнити в повному обсязі з підстав, зазначених у позовній заяві. Відповідач та її представник у судовому засіданні надали пояснення, що співпадають з позицією викладеною у відзиві, просили у задоволенні позовних вимог відмовити у повному обсязі. У судовому засіданні свідок [PERSON] , сусідка сторін з квартири [ADDRESS] , показала, що 04 червня 2024 року сусіди з квартири [ADDRESS] запросили її, вказавши, що складають акт. На кухні і в залі було мокро, вода не текла, позивачі сказали, що їх топлять з 03 червня 2024 року. Був також присутній голова правління ОСББ, який писав акт, та член правління, прізвища якого вона не знає. 03 червня 2024 року вона у квартиру [ADDRESS] не заходила, про затоплення 03 червня 2024 року їй відомо лише з розмов. 23 червня 2024 року її запросили, щоб вона побачила затоплення у ванній кімнаті та туалеті в квартирі [ADDRESS] . У квартиру [ADDRESS] та 23 червня 2024 року не заходила, власників квартири [ADDRESS] не бачила, пояснення від них не отримували, чи вручалися їм акти їй не відомо. Огляд квартири [ADDRESS] проводили четверо осіб: вона, голова правління ОСББ, член правління ОСББ та власники квартири [ADDRESS] . Акти які підписувала не читала. Свідок [PERSON] , сусідка сторін з квартири [ADDRESS] , показала, що 03 червня 2024 року їй зателефонувала сусідка з 4 поверху та повідомила, що її заливають сусіди з квартири [ADDRESS] . Позивачі були на дачі. Оскільки у неї були ключі від квартири [ADDRESS] , вона відкрила квартиру і побачила, що у спальній кімнаті та в кухні затоплення. Зателефонувала позивачам та повідомила про залиття квартири. Викликали голову правління ОСББ, який склав акт. Був ще присутній сусід [PERSON] . Голова правління ОСББ запропонував підписати акт, вона підписала, [PERSON] відмовився. [PERSON] вказала, що підписувала один акт, від 04 червня 2024 року, при складанні якого, крім неї, були присутні голова правління ОСББ та сусід [PERSON] , акт про затоплення ванної кімнати не підписувала, з комісією квартири не оглядала, в квартиру [ADDRESS] не заходила, причини затоплення їй не відомі. Свідок [PERSON] , голова правління ОСББ «Перемоги 9», показав, що 03 червня 2024 року після обіду до нього зателефонував [PERSON] та попросив перекрити воду, тому, що в нього прорвало трубу. Він перекрив воду орієнтовно через 15 хв. після дзвінка та написав в групу ОСББ в месенджері «Viber» про перекриття води. Вода була перекрита поки йому не повідомили про усунення аварійної ситуації. 04 червня 2024 року до обіду зателефонувала [PERSON] та запитала хто може їй прочистити каналізаційні труби, він відправив до неї сантехніка [PERSON] . [PERSON] вказав, що сантехнік йому повідомив, про те, що 04 червня 2024 року прочистив каналізацію у квартирі [ADDRESS] , відкрив воду у підвалі, коли виходив з підвалу побачив сусідку з квартири [ADDRESS] яка попросила терміново перекрити воду, оскільки відбувається затоплення. 04 червня 2024 року [PERSON] повідомила про залиття її квартири, просила скласти акт. 03 червня 2024 року не пам`ятає чи оглядав квартири, [INFO] , комісія оглядала лише квартиру [ADDRESS] . Квартиру [ADDRESS] комісія не оглядала, одночасно члени комісії квартиру [ADDRESS] не оглядали, коли в квартирі була [PERSON] йому не відомо, власники квартири його повідомили, що вона була в квартирі раніше. 04 червня 2024 року виявили пошкодження у квартирі [ADDRESS] , частина з яких була наслідком затоплень, що відбувалися раніше. Письмових звернень від власників квартири [ADDRESS] про складання актів до червня 2024 року не надходило. [PERSON] зазначений у акті від 04 червня 2024 року винуватцем шкоди, тому що він проживає у квартирі [ADDRESS] , яка розташована над квартирою [ADDRESS] . Встановити причину затоплення 23 червня 2024 року не можливо, оскільки була пошкоджена каналізаційна труба, однак де саме була пошкоджена труба та причини пошкодження не відомі. 23 червня 2024 року коли відкрили комунікації побачили, що з верхньої частини труби у перекритті між 6 та 5 поверхом іде підтоплення, склали акт. Оскільки форма акта передбачає зазначення винуватця у акті, тому вказали винуватцем [PERSON] . [PERSON] вказав, що не може стверджувати, що 03 червня 2024 року у квартирі [ADDRESS] чистили каналізацію, повідомив, що доступ до підвалу вільний. У судовому засіданні свідок [PERSON] , зять відповідача, показав, що проживає в квартирі [ADDRESS] . 03 червня 2024 року близько 17 год. 00 хв. на кухні прорвало трубу гарячого водопостачання. Порив був до крану, сам перекрити воду в квартирі не міг тому відразу зателефонував голові правління ОСББ «Перемоги 9» та попросив перекрити воду. З сантехніком домовились про проведення зварювальних робіт о 17 год. 00 хв. 04 червня 2024 року. Про перекриття води голова ОСББ написав в чаті ОСББ в в месенджері «Viber». 04 червня 2024 року близько 11 год. 00 хв. на кухні з труби гарячого водопостачання, яка ще не була відремонтована, потекла вода. Відповідач побігла шукати сантехніка, щоб перекрив воду. Воду перекрили, трубу поремонтували 04 червня 2024 року близько 17 год.00 хв. Стосовно подій 23 червня 2024 року вказав, що [PERSON] повідомила про залиття в туалеті. Почали шукати причину, у квартирі [ADDRESS] було сухо, викликали сантехніка, який сказав, що проблема в перекритті. Мешканці трьох квартир (в тому числі [ADDRESS] та [ADDRESS] ) домовились і 27 червня 2024 року замінили трубу. З показань свідка [PERSON] , яка є дочкою відповідача, вбачається, що про затоплення їй відомо зі слів чоловіка [PERSON] . Від допиту свідка [PERSON] відповідач відмовився в судовому засіданні 03 грудня 2024 року. Заслухавши пояснення учасників справи, показання свідків, дослідивши та оцінивши надані суду докази, суд дійшов наступних висновків. Судом встановлено, що згідно з витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно №4454098 [PERSON] та [PERSON] є власниками квартири [ADDRESS] . 04 червня 2024 року комісією у складі: голови правління ОСББ «Перемоги 9» Денисюка С.С., члена правління ОСББ «Перемоги 9» Герасимчука С.В., сусідів з квартири [ADDRESS] [PERSON] та з квартири [ADDRESS] [PERSON] , у присутності власника квартири [ADDRESS] [PERSON] , складено акт №1 про наслідки затоплення житлового приміщення за адресою: [ADDRESS] 03 червня 2024 року о 19 год. 10 хв. та 04 червня 2024 року о 11 год.30 хв. У акті зазначено, що комісією була обстежена квартира [ADDRESS] на предмет затоплення із вище розташованої квартири [ADDRESS] . На час обстеження комісія встановила, що під час затоплення в квартирі [ADDRESS] постраждали наступні кімнати: - кухня, затоплено дві стіни ліворуч від входу, сліди протікання в кутках стелі та стін, часткове відшарування обоїв, часткове пошкодження нижньої частини меблів, тріщини у верхній частині прилягання плитки до стіни (можливе відшарування) часткове відшарування стельової плитки у місцях протікання, - зал, затоплена стіна праворуч від входу, покрита водоемульсійною фарбою, набухання частини покриття площею до 1м кв. Також у акті №1 зазначено, що внаслідок обстеження вище розташованої квартири [ADDRESS] на кухні виявлено пошкодження трубопроводу подачі гарячого водопостачання внаслідок старіння мережі до відсічного крану на квартиру. На час огляду вода не лилася, тому що обуло перекрите водопостачання на відповідну квартиру у підвальному приміщенні. Причиною залиття квартири [ADDRESS] у акті зазначено порив трубопроводу гарячого водопостачання внаслідок пошкодження через старіння мережі. Акт складено за зовнішнім оглядом, при цьому була присутня комісія в складі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Для підтвердження даного акта були запрошені винуватець шкоди [PERSON] та потерпіла сторона [PERSON] . Підпис [PERSON] у акті відсутній. 23 червня 2024 року комісією у складі: голови правління ОСББ «Перемоги 9» Денисюка С.С., члена правління ОСББ «Перемоги 9» Сидорчука В.А., сусідів з квартири [ADDRESS] [PERSON] та з квартири [ADDRESS] [PERSON] , у присутності власниці квартири [ADDRESS] [PERSON] та власниці квартири [ADDRESS] [PERSON] , складено акт №2 про наслідки затоплення житлового приміщення за адресою: [ADDRESS] 23 червня 2024 року о 18 год. 00 хв. У акті зазначено, що комісією була обстежена квартира [ADDRESS] на предмет затоплення із вище розташованої квартири [ADDRESS] . На час обстеження комісія встановила, що під час затоплення в квартирі [ADDRESS] постраждали наступні кімнати: ванна кімната часткове відшарування шпаклівки на стелі розміром 55х30 см. Також у акті №2 зазначено, що внаслідок обстеження вище розташованої квартири [ADDRESS] у ванній кімнаті виявлено незначне пошкодження каналізаційного трубопроводу в перекритті між 6 та 5 поверхом внаслідок старіння мережі, через що відбувалися періодичні підтікання. Причиною залиття квартири [ADDRESS] у акті зазначено пошкодження трубопроводу каналізації через старіння мережі. Акт складено за зовнішніми оглядом, при цьому була присутня комісія в складі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Для підтвердження даного акта були запрошені винуватець шкоди [PERSON] та потерпіла сторона [PERSON] . Підпис [PERSON] у акті відсутній. Згідно з розрахунком вартості відновного ремонту квартири [ADDRESS] , внаслідок залиття 03, 04, 23 червня 2024 року, який складений [PERSON] та [PERSON] , ними придбано матеріалів та оплачено послуги на суму 25\~446,00 грн. З скріншоту переписки в групі ОССБ в месенджер «Viber» убачається, що 03 червня 2024 року « [PERSON] » надіслав повідомлення, відредаговане о 19 год. 22 хв., про аварійне перекриття водопостачання по заявці мешканця. 04 червня 2024 року комісією у складі: голови правління ОСББ «Перемоги 9» Денисюка С.С., членів правління ОСББ «Перемоги 9» Ларічева О.А., [PERSON] , сусідів з квартири [ADDRESS] [PERSON] , у присутності власника квартири [ADDRESS] [PERSON] , складено акт №3 про наслідки затоплення житлового приміщення за адресою: [ADDRESS] 04 червня 2024 року о 11 год.30 хв. У акті зазначено, що комісією була обстежена квартира [ADDRESS] на предмет затоплення із пошкодженого трубопроводу гарячого водопостачання квартири [ADDRESS] . На час обстеження комісія встановила, що під час затоплення в квартирі [ADDRESS] постраждала наступна кімната: кухня залито водою побутову техніку, а саме: варочну поверхню та посудомийну машину, затоплено лінолеум та частково кухонні меблі. Також у акті №2 зазначено, що внаслідок обстеження квартири [ADDRESS] на кухні виявлено пошкодження трубопроводу подачі гарячого водопостачання внаслідок старіння мережі до відсічного крану на квартиру. На час огляду вода не лилася, тому що було перекрите водопостачання на відповідну квартиру у підвальному приміщенні. Акт складено за зовнішніми оглядом, при цьому була присутня комісія в складі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Для підтвердження даного акта були запрошені потерпіла сторона [PERSON] . Частинами першою та другою статті 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Отже, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням (постанова Верховного Суду від 27 травня 2021 року справа № 761/12945/19). Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі (ст.1192 ЦК України). Статтею 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Отже, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень ЦК України щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. Статтею 79 ЦПК України встановлено, що достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Відповідно до ч.1 ст.80 ЦПК України достатніми є доказами, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Частиною першою статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. На підтвердження факту залиття квартири та його причин позивачами надано акти комісії №1 від 04 червня 2024 року, №2 від 23 червня 2024 року та фотознімки пошкоджень квартири. Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року №76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року №927/11207 (далі Правила), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (п. 2.3.6 Правил). У додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; дата аварії, її характер та причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття та про обсяг робіт для усунення його наслідків. Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної, не впливає на його чинність: у такому випадку в акті має бути зазначено що згадані особи (прізвище ім`я по батькові) підписувати складений акт відмовилися з тих чи інших причин. Тобто факт залиття, характер залиття та його причини, завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість) та його наслідків має бути зафіксований актом комісійного обстеження квартири, складеним за обов`язкової участі винної особи. Акти №1 від 04 червня 2024 року та №2 від 23 червня 2024 року не містять підписів власника квартири [ADDRESS] , також не зазначено, що [PERSON] та [PERSON] підписувати вказані акти відмовилися. Суд зазначає, що під час складання вказаних актів члени комісії до квартири відповідача не заходили, обстеження не проводили, що підтверджується показами свідків [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . Акт №1 від 04 червня 2024 року складено про наслідки затоплення квартири [ADDRESS] , що відбулося 03 червня 2024 року о 19 год. 10 хв. та 04 червня 2024 року о 11 год.30 хв. В судовому засіданні встановлено, що 03 червня 2024 року комісія квартиру [ADDRESS] не оглядала. Показами свідків спростовується факт обстеження квартири [ADDRESS] та 23 червня 2024 року комісією у повному складі. Так свідок [PERSON] показала, що огляд квартири [ADDRESS] 04 червня 2024 року проводило четверо осіб: вона, голова правління ОСББ, член правління ОСББ та власники квартири [ADDRESS] , свідок [PERSON] показала, що з комісією квартири не оглядала, підписувала лише один акт від 04 червня 2024 року при складанні якого, крім неї, були присутні голова правління ОСББ та сусід [PERSON] , який не вказаний у акті як член комісії. Також [PERSON] вказала, що акт про затоплення ванної кімнати (№2 від 23 червня 2024 року) не підписувала. Свідок [PERSON] показав, що одночасно члени комісії квартиру [ADDRESS] не оглядали, коли в квартирі була [PERSON] йому не відомо. У графі «Винуватець шкоди» в акті №1 вказано [PERSON] , в акті №2 [PERSON] . У формі акта, яка встановлена додатком 4 до Правил, графа «Винуватець шкоди» відсутня, натомість, з додатку 4 до п.2.3.6 Правил убачається, що в акті слід «чітко зазначити причини» залиття та вказати «висновки і рекомендації комісії», а саме зазначити висновки про те, що необхідно зробити, хто заподіяв шкоду та ін. У актах не відображено на підставі яких даних комісія дійшла висновку про те, що винуватцями шкоди є [PERSON] та [PERSON] . Свідок [PERSON] вказав, що [PERSON] зазначений у акті від 04 червня 2024 року винуватцем шкоди, тому що він проживає у квартирі [ADDRESS] , яка розташована над квартирою [ADDRESS] . Оскільки форма акта передбачає зазначення винуватця у акті від 23 червня 2024 року вказали винуватцем [PERSON] . Причини підтоплення у актах вказано: «порив трубопроводу гарячого водопостачання внаслідок пошкодження через старіння мережі» та «пошкодження трубопроводу каналізації через старіння мережі». У акті №1 зазначено: «внаслідок обстеження квартири [ADDRESS] на кухні виявлено пошкодження трубопроводу подачі гарячого водопостачання внаслідок старіння мережі до відсічного крану на квартиру». У акті №2 зазначено: «внаслідок обстеження вище розташованої квартири [ADDRESS] у ванній кімнаті виявлено незначне пошкодження каналізаційного трубопроводу в перекритті між 6 та 5 поверхом внаслідок старіння мережі, через що відбувалися періодичні підтікання». Однак судом встановлено, що комісійне обстеження квартири [ADDRESS] не проводилося. В судовому засіданні позивач [PERSON] підтвердила, що 04 червня 2024 року сантехнік прочищав каналізаційні труби в квартирі [ADDRESS] . Вказала, що їй було відомо про те, що вода перекрита до усунення аварійної ситуації, чи відкривав сантехнік воду у підвалі після завершення робіт не знає. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні вказала 04 червня 2024 року сантехнік після того як прочистив каналізацію у квартирі [ADDRESS] , відкрив воду у підвалі. Вона зустріла його коли він виходив з підвалу та попросила терміново перекрити воду. Свідок [PERSON] , член комісії, в судовому засіданні вказав, що встановити причину затоплення 23 червня 2024 року не можливо, оскільки була пошкоджена каналізаційна труба, однак де саме була пошкоджена труба та причини пошкодження не відомі. Також у актах не вказано висновки і рекомендації комісії, не зазначено обсяг необхідного ремонту та його орієнтованої вартості. Суд враховує правову позицію, викладену у постанові Верховного Суду від 21 лютого 2018 року у справі № 2-1974/11, відповідно до якої акт, який не відповідає вимогам, викладеним у Правилах, не може бути належним і допустимим доказом заподіяння відповідачем майнової шкоди. Суд вважає, що акти №1 від 04 червня 2024 року та №2 від 23 червня 2024 року не відповідають вимогам, викладеним у Правилах, та не можуть бути прийняті судом до уваги, як допустимі, достовірні докази, оскільки оформлені з порушенням зазначених вимог не містять даних, які б надали можливість встановити дійсні обставини, та у своїй сукупності не надають змоги дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмету доказування. Відтак, суд дійшов висновку, що акти не містить належних і допустимих доказів неправомірних дій відповідача щодо залиття квартири позивача. Надані позивачем до позовної заяви фотознімки пошкоджень квартири не містять відомостей про те, коли відбулися події, зображені на них, не дають можливості встановити дійсні обставини справи, а тому не можуть вважатися достовірним доказом у розумінні ст.79 ЦПК України. Таким чином, доказів, що саме з вини відповідача 03, 04, 23 червня 2024 року сталося залиття квартири [ADDRESS] , суду не надано. Суд не бере до уваги подані відповідачем до суду письмові показання свідка [PERSON] , так як такого порядку надання показань свідками цивільне процесуальне законодавство України не передбачає, оскільки надання до суду письмових показань свідків не сприяє всебічному забезпеченню права учасників справи на поставлення питань свідкам щодо обставин справи. Подібна позиція при оцінці таких документів міститься у постановах Верховного Суду від 20 травня 2020 року у справі N 200/17947/16-ц, від 24 травня 2023 року у справі №638/19591/19, від 07 грудня 2023 року у справі N 548/2415/21, від 21 червня 2024 року у справі N 761/33029/19, від 22 серпня 2024 року у справі N 641/1685/22. Суд також вважає, що наданий відповідачем акт №3 від 04 червня 2024 року не відповідає вимогам, викладеним у Правилах, оскільки в ньому не вказані, зокрема, особи, які допустили залиття, обсяг робіт для усунення його наслідків. Тому цей акт не може бути належним і допустимим доказом відсутності в діях відповідача винних чи протиправних дій. Визначення розміру збитків, спричинених залиттям може бути здійснено різними способами, а саме безпосередньо в акті про залиття може бути вказано розмір збитків. Розмір збитків визначається також на підставі кошторисної документації, складеної будівельно-ремонтною організацією, оцінки вартості матеріальних збитків щодо ремонтно-відновлювальних робіт, проведеної суб`єктом оціночної діяльності, повноваження якого підтверджується сертифікатом суб`єкта оціночної діяльності, проведенням будівельно-технічної експертизи експертом, який має відповідні знання в даній сфері. Відповідно до ч.1 ст.95 ЦПК України, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Позивачем визначено розмір матеріальної шкоди, завданої внаслідок затоплення квартири, на підставі розрахунку вартості відновного ремонту квартири [ADDRESS] , внаслідок залиття 03, 04, 23 червня 2024 року. Згідно з вказаним розрахунком вартість відновного ремонту становить 25\~446,00 грн. Розрахунок містить перелік придбаних матеріалів, наданих послуг та їх вартість, виконаний [PERSON] та [PERSON] . На підтвердження придбання матеріалів, зазначених у розрахунку, надано накладну №208 від 15 червня 2024 року, товарний чек від 24 червня 2024 року, накладну №7 від 02 липня 2024 року, товарний чек від 08 липня 2024 року, накладну №11 від 05 липня 2024 року. В судовому засіданні позивач [PERSON] вказала, що ремонт квартири вони розпочали після 27 червня 2024 року, до вказаної дати ремонтні роботи не виконували, купували необхідні матеріали. Однак з розрахунку вбачається, що до нього включено послуги, отримані позивачами до початку ремонту: оплата роботи маляра 15 червня 2024 року, оплата роботи сантехніка 24 червня 2024 року, та матеріали, які були придбані у липні, тобто після початку ремонтних робіт. Наданий позивачами розрахунок вартості відновного ремонту квартири [ADDRESS] , внаслідок залиття 03, 04, 23 червня 2024 року не містить дати його складання. Розрахунок виконаний позивачами не підтверджує, що виконання робіт та придбання матеріалів, вказаних в розрахунку, пов`язане саме з залиттям квартири 03, 04, 23 червня 2024 року. З наданих позивачами доказів не можливо перевірити об`єм виконаних робіт, необхідність виконання робіт та придбання матеріалів зазначених в розрахунку. Накладна №208 від 15 червня 2024 року не містить відомостей про те кому відпущено товар, докази, які підтверджують виконання робіт малярем, сантехніком, плиточником, об`єм та вартість таких робіт в матеріалах справи відсутні. Відповідно до ч.3, 4 ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Згідно з ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Належним доказом розміру матеріальної шкоди може слугувати, наприклад, висновок експертизи, кошторис складений відповідною будівельною організацією (зазначені висновки містяться в ухвалах ВССУ від 16 листопада 2016 року у справі №644/11576/15-ц; від 31 травня 2017 року у справі №761/10016/13-ц; від 17 серпня 2017 у справі №667/8086/15-ц). Вартість відшкодування майна при залитті квартири має бути доведена позивачем у справі (розмір реальних збитків) з дотриманням вимог ст.22, 1192 ЦК України. Клопотань щодо призначення судом експертизи для встановлення причини залиття або для визначення розміру завданої шкоди під час розгляду справи заявлено не було. Оскільки, розмір завданої шкоди є істотною обставиною, яка підлягає доведенню, і суд, виходячи із принципу диспозитивності, за відсутності належних доказів, не може на власний розсуд визначати розмір завданої шкоди, суд дійшов висновку, що позивачем не доведено належними, допустимими, достатніми доказами розміру завданої шкоди. На підставі викладеного, суд, оцінивши належність, допустимість, достовірність, достатність доказів, вважає, що позовні вимоги про стягнення з відповідача матеріальної шкоди, завданої внаслідок затоплення квартири, задоволенню не підлягають, оскільки, не встановлено протиправності дій відповідача та причинно-наслідкового зв`язку між шкодою та діями відповідача. Оскільки суд не встановив підстав для задоволення позовних вимог про стягнення майнової шкоди, завданої затопленням квартири, підстави для задоволення похідних вимог про стягнення з відповідача моральної шкоди відсутні. Відповідно до ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Outcome: dismissed