Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-02 00:00:00

Представник позивача звернувся до суду з позовною заявою, в якій вказує, що 11.08.2022 відповідачка ознайомилась з умовами кредитування та підписала Паспорт кредиту. На підставі укладеного Договору відповідачка отримала платіжний інструмент - кредитну картку номер - [NUMBER] , строк дії - 04/26, тип Універсальна GOLD, яка в подальшому була змінена на картку номер - [NUMBER] , строк дії - 11/26, тип Універсальна GOLD. Відповідачка користувалась кредитним лімітом, відповідно до виписки по рахунку вчиняла операції, таким чином, згідно Положення про порядок емісії та еквайрінгу платіжних інструментів, що затверджено Постановою НБУ №164 від 29.07.2022 р., відповідачка є власником рахунку та держателем платіжного інструменту для здійснення операцій за рахунком. Відповідачка перестала вносити кошти посилаючись на "спірні", на її думку, операції, які були проведені по її картці номер [NUMBER] за період 21.11.2022 Перекази з карти. В ході перевірки даної інформації встановлено, що 21.11.2022 зафіксоване звернення клієнта [PERSON] , яке було направлено на перевірку фахівцям. Подальшою перевіркою встановлено що переказ коштів було проведено після додавання картки 5363542019426924 до Apple Pay за допомогою фін. мобільного номера [NUMBER] клієнта. Apple Pay послуга мобільного платежу та цифрового гаманця від Apple Inc., яка дозволяє користувачам здійснювати платежі за технологією NFC в поєднанні з гаманцем Apple Wallet (із вбудованим захищеним елементом (eSE) для надійного зберігання платіжних даних та виконання криптографічних функцій) та ідентифікатором Touch ID/Face ID або код-паролем. Опис сервісу доступний за посиланням https://privatbank.ua/cpa/applepay Інформування про активацію картки надсилалось клієнту на E-mail про що є відповідна інформація: 21.11.2022 078831 E-mail «Успішна активація картки в AP. Вітаємо ! Вашу картку [NUMBER] активовано в Apple Pay». Статус: Повідомлення доставлено й зареєстровано його прочитання (LR) Надалі, проводячи службову перевірку, було проведено аналіз вибірки яка була отримана з Програмного комплексу FINNUM, встановлено, що номер фінансового телефону [NUMBER] клієнта [PERSON] , ІПН [NUMBER] - не змінювався. Аналізом логів входів в Internet Banking Приват24 (далі Приват24) клієнта за номером +38050****855 зафіксовано вхід з нетипового пристрою - PHONE IPHONE9,1 IOS 15.7.1. Перший вхід з нетипового PHONE IPHONE9,1 IOS 15.7.1 було здійснено 21.11.2022 о 08:50:02. При цьому зміну логіну та паролю входу до Приват24 акаунту +38050****855 клієнта [PERSON] - не виявлено. Авторизація стороннього пристрою підтверджена дзвінком з банка: 2022-11-21 08:50:12 Контакт проведено (OK) [NUMBER] Authorization Враховуючи що вхід в обліковий запис Приват24 клієнта [PERSON] , ІПН [NUMBER] відбувалися без зміни логіна і пароля входу та з підтвердженням дзвінком на фінансовий номер телефону клієнта, можна зробити висновок про компрометацію Клієнтом власних персональних даних входу в Приват24, що призвело в подальшому до активації картки в Apple Pay та проведення оскаржувальних операцій. Вина банку в проведених операціях по картці відсутня. Тому позивач вважає відмову від сплати за кредитом не обґрунтованою і такою, що суперечить умовам і правилам банку та чинного законодавства. У зв`язку з зазначеними порушеннями зобов`язань за кредитним договором та з урахуванням внесених коштів на погашення заборгованості відповідачка станом на 07.08.2024 року має заборгованість 55 159.54 грн., яка складається з наступного: - 44014.98 грн. - заборгованість за тілом кредиту, - 11144.56 грн. - заборгованість за простроченими відсотками. За наведених обставин позов просив задовольнити. 24 жовтня 2024 року від відповідачки надійшов відзив на позовну заяву, згідно якого відповідачка визнає, що є клієнтом АТ КБ «ПРИВАТБАНК» та має відкриті два карткові рахунки у зазначеному Банку, а саме: карту для виплат [NUMBER] та карту універсальну - [NUMBER] . 21.11.2022 їй зателефонували та вказали, що через блокування картки для виплат, кошти із карти «Для виплат» будуть переведені на карту «Універсальна». Жодних кодів її не просили надавати по телефону, а тому відповідач вважала, що цей дзвінок був від працівників банку, оскільки шахраї представились представниками банку та знали відомості про всі її банківські картки та інформацію про кількість грошей рахунку і дату їхнього зарахування та списання. Після цього дзвінка відбулось списання коштів з картки, які супроводжувались повідомленнями на мобільний телефон. Разом було списано коштів на суму 132 725,18 грн. Окрім належних відповідачці особистих коштів із карти [NUMBER] було списано і кредитні кошти у розмірі 49 948,75 грн. В цей же день, 21.11.2022 року, [PERSON] звернулась до Управління поліції із заявою про чинення кримінального правопорушення, що підтверджується витягом із ЄРДР (номер кримінального провадження 12022091010002088). За результатами розгляду заяви [PERSON] . СВ Івано-Франківського РУП ГУНП в Івано-Франківській області 22.11.2022 розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні № 12022091010002088 за ч. 3 ст. 190 КК України, в якому [PERSON] визнано потерпілою. Відповідачка зазначає, що кошти знімала не вона та вона стала жертвою шахрайських дій через не дотримання банком правил внутрішньої безпеки та за наведених обставин у задоволенні позову просила відмовити. 05.11.2024 року від представника позивача надійшла відповідь на відзив, згідно якої представник вказав, що проводячи службову перевірку було проведено аналіз вибірки яка була отримана з Програмного комплексу FINNUM, встановлено, що номер фінансового телефону [NUMBER] клієнта [PERSON] , ІПН [NUMBER] не змінювався. Аналізом логів входів в Internet Banking Приват24 (далі Приват24) клієнта за номером [NUMBER] зафіксовано вхід з нетипового пристрою - PHONE IPHONE9,1 IOS 15.7.1. Перший вхід з нетипового PHONE IPHONE9,1 IOS 15.7.1 було здійснено 21.11.2022 о 08:50:02. При цьому зміну логіну та паролю входу до Приват24 акаунту +38050****855 клієнта [PERSON] - не виявлено. Отже, переказ коштів з картки № [NUMBER] був здійснений шляхом створення платежу в системі дистанційного обслуговування клієнтів Internet Banking Приват24 . Вхід в Приват24 був здійснений під авторизацією відповідачки. За картрахунком [NUMBER] було здійснено ряд операцій. Операції було вчинено за допомогою картки, яка була додана до сервісу Apple Pay. Враховуючи що вхід в обліковий запис Приват24 клієнта [PERSON] , ІПН [NUMBER] відбувалися без зміни логіна і пароля входу, можна зробити висновок про компрометацію Клієнтом власних персональних даних входу в Приват24 , що призвело в подальшому до активації картки в Apple Pay та проведення оскаржувальних операцій. Вина банка в проведених операціях по картці відсутня. А тому позов підлягає до задоволення. 27.11.2024 року від представника відповідачки надійшли заперечення на відповідь на відзив, згідно яких сторона відповідача позовні вимоги не визнає та у їх задоволенні просить відмовити. Представник позивача в судовому засіданні просив суд позов задовольнити із підстав наведених у позові та відповіді на відзив. Представник відповідача в судовому засіданні просила суд відмовити у задоволенні позову з підстав наведених у відзиві. Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов не підлягає до задоволення виходячи з наступного. Судом встановлено, що 11.08.2022 року відповідачка звернулась до АТ КБ «Приватбанк» та 11.08.20220 року відповідачка підписала заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг. На підставі укладеного Договору відповідачка отримала платіжний інструмент - кредитну картку номер - [NUMBER] , строк дії - 04/26, тип Універсальна GOLD, яка в подальшому була змінена на картку номер - [NUMBER] , строк дії - 11/26, тип Універсальна GOLD, що підтверджується випискою по рахунку. Відповідачка перестала вносити кошти посилаючись на "спірні", на її думку, операції, які були проведені по її картці номер [NUMBER] за період 21.11.2022 Перекази з карти. В ході перевірки даної інформації встановлено, що 21.11.2022 зафіксоване звернення клієнта [PERSON] , яке було направлено на перевірку фахівцям. В ході перевірки, було встановлено наступні обставини. Клієнт не підтверджує списання від : 21/11/2022 09:05:54 21/11/2022 P32 F DB -30,149.00 UAH -29,999.00 -150.00 52,627.43 797046 4829 MONO011 UKR P 32 Переказ зі своєї карти; 21/11/2022 09:06:06 21/11/2022 P32 F DB -30,149.00 UAH -29,999.00 -150.00 22,478.43 336047 4829 MONO011 UKR P 32 Переказ зі своєї карти; 21/11/2022 09:06:20 21/11/2022 P32 F DB -30,412.21 UAH -29,999.00 -413.21 -7,933.78 933048 4829 MONO011 UKR P 32 Переказ зі своєї карти; 21/11/2022 09:06:33 21/11/2022 P32 F DB -31,198.96 UAH -29,999.00 -1,199.96 -39,132.74 939049 4829 MONO011 UKR P 32 Переказ зі своєї карти; 21/11/2022 09:06:45 21/11/2022 P32 F DB -10,400.00 UAH -10,000.00 -400.00 -49,532.74 742050 4829 MONO011 UKR P 32 Переказ зі своєї карти; 21/11/2022 09:07:00 21/11/2022 P32 F DB -208.00 UAH -200.00 -8.00 -49,740.74 203051 4829 MONO011 UKR P 32 Переказ зі своєї карти; 21/11/2022 09:07:17 21/11/2022 P32 F DB -208.00 UAH -200.00 -8.00 -49,948.74 798052 4829 MONO011 UKR P 32 Переказ зі своєї карти. З наданого розрахунку заборгованості за договором №б/н від 11.08.2022 року, вбачається, що з картки було знято кошти у сумі 132 725,18 грн. із яких кредитні кошти у розмірі 49 948,75 грн. Відповідачка [PERSON] зазначає, що вказані платіжні операція нею не здійснювались, а вона стала жертвою шахраїв, які умисно викрали з її банківської картки її особисті та кредитні кошти. 21.11.2024 року, [PERSON] звернулась до Івано-Франківського РУП ГУНП в Івано-Франківській області із заявою про вчинення відносно неї шахрайських дій, про що 22.11.2022 розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні № 12022091010002088 за ч. 3 ст. 190 КК України, в якому [PERSON] визнано потерпілою (а.с.114-120). [PERSON] 27.12.2022 року, 12.06.2023 року та 20.06.2023 року було направлено листи до АТ КБ «Приват Банк» з проханням: перевірки фактів, які наведені в зверненнях, та вжиття заходів для повернення коштів, які були безпідставно перераховані на іншу картку 21.11.2022 року; вжиття заходів щодо анулювання кредитних зобов`язань у розмірі 49 948, 75 грн., які виникли у неї перед банком у зв`язку з шахрайськими діями третіх осіб, що мали місце 21.11.2022, а також припинення нарахування відсотків, пені чи штрафів на безпідставно списані кредитні кошти . 08.07.2023 року АТ КБ «ПРИВАТБАНК» надіслав [PERSON] , відповідь на її звернення відповідно до якої банк зазначає, що він не має можливості повернути грошові кошти та їм заборонено встановлювати окремій особі більш сприятливі умови, ніж іншим клієнтам банку за аналогічними договорами. (а.с.108-109). Позивач у позовні заяві та відповіді на відзив зазначає, що порушень зі сторони банку, в ході перевірки не виявлено,переказ коштів були здійснені шляхом створення платежу в системі дистанційного обслуговування клієнтів. Вказані дії можливо було здійснити лише за допомогою використання фінансового телефону та іншої особистої інформації [PERSON] . Разом з тим банком не було доведено, що [PERSON] своїми діями чи бездіяльністю сприяла втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номеру або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, зокрема, знімати кредитні кошти. Суд враховує, що [PERSON] одразу в той же день звернулась до банку та органів досудового розслідування Національної поліції України і повідомила про вказані події. Таким чином суд приходе до висновку, що позивачем не доведено належними і допустимими доказами обставин, які б безспірно доводили, що [PERSON] , як користувач кредитної картки, своїми діями чи бездіяльністю сприяла у доступі до відомостей за кредитною карткою, її особового рахунку, акаунту чи додатку Приват24, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дала змогу ініціювати платіжні операції 21.11.2022 року щодо перерахування з її карткового рахунку грошових коштів. У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України). Частиною першою статті 1068 ЦК України передбачено, що банк зобов`язаний вчиняти для клієнта операції, які передбачені для рахунків даного виду законом, банківськими правилами та звичаями ділового обороту, якщо інше не встановлено договором банківського рахунка. Відповідно до статті 1073 ЦК України у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунку клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом. Згідно зі статтею 1 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» платіжною карткою є електронний платіжний засіб у вигляді емітованої в установленому законодавством порядку пластикової чи іншого виду карти, що використовується для ініціювання переказу коштів з рахунка платника або з відповідного рахунка банку з метою оплати вартості товарів і послуг, перерахування коштів зі своїх рахунків на рахунки інших осіб, отримання коштів у готівковій формі в касах банків через банківські автомати, а також здійснення інших операцій, передбачених відповідним договором. Держателем такого платіжного засобу є фізична особа, яка на законних підставах використовує спеціальний платіжний засіб для ініціювання переказу коштів з відповідного рахунку в банку або здійснює інші операції із застосуванням зазначеного спеціального платіжного засобу. Неналежним переказом для цілей цього Закону вважається рух певної суми коштів, внаслідок якого з вини ініціатора переказу, який не є платником, відбувається її списання з рахунка неналежного платника та/або зарахування на рахунок неналежного отримувача чи видача йому суми переказу в готівковій чи майновій формі. Неналежним платником є особа, з рахунка якої помилково або неправомірно переказана сума коштів, а неналежним отримувачем - особа, якій без законних підстав зарахована сума переказу на її рахунок або видана їй у готівковій формі. Відповідно до статті 14 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» користувач спеціального платіжного засобу зобов`язаний використовувати його відповідно до вимог законодавства України і умов договору, укладеного з емітентом, та не допускати використання спеціального платіжного засобу особами, які не мають на це права або повноважень. Відповідно до частин сьомої - дев`ятої розділу VI «Загальні вимоги до безпеки здійснення платіжних операцій та управління ризиками» Положення про порядок емісії спеціальних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 05 листопада 2014 року № 705, емітент або визначена ним юридична особа під час отримання повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний ідентифікувати користувача і зафіксувати обставини, дату, годину та хвилини його звернення на умовах і в порядку, установлених договором. Емітент після надходження повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний негайно зупинити здійснення операцій з використанням цього електронного платіжного засобу. Емітент у разі здійснення помилкового або неналежного переказу, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися, після виявлення помилки негайно відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції. Емітент у разі повідомлення користувачем про незавершену операцію з унесення коштів через платіжні пристрої банку-емітента на рахунки, відкриті в банку-емітенті, після подання користувачем емітенту відповідного документа, що підтверджує здійснення цієї операції, негайно зараховує зазначену в цьому документі суму коштів на відповідний рахунок. Користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Лише наявність обставин, які безспірно доводять, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, є підставою для його притягнення до цивільно-правової відповідальності. Зазначені норми є спеціальними для спірних правовідносин. Таким чином, користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій у разі відсутності доказів сприяння ним втраті, використанню ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Такий правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду України від 13 травня 2015 року у справі № 6-71цс15 та підтверджується сталою судовою практикою, викладеною у постановах Верховного Суду від 23 січня 2018 року у справі № 202/10128/14, від 13 вересня 2019 року у справі № 501/4443/14, від 20 листопада 2019 року у справі № 577/4224/16, від 17 червня 2021 року у справі № 759/4025/19, від 16 серпня 2023 року у справі № 176/1445/22, від 06 вересня 2023 року у справі № 686/30030/21 та інших. У постанові Верховного Суду від 08 лютого 2018 року в справі № 552/2819/16-ц вказано, що: «користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо спеціальний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем або електронної ідентифікації самого спеціального платіжного засобу та його держателя, крім випадків, коли доведено, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Наведені правила визначають предмет дослідження та відповідним чином розподіляють між сторонами тягар доведення, а отже, встановленню підлягають обставини, що беззаперечно свідчитимуть, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції від його імені. В разі недоведеності обставин, які безспірно свідчать про те, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, необхідно виходити з відсутності вини користувача у перерахуванні чи отриманні спірних грошових коштів. Враховуючи споживчий характер правовідносин між сторонами, колегія суддів виходить з того, що за відсутності належних та допустимих доказів сумніви та припущення мають тлумачитися переважно на користь споживача, який зазвичай є «слабкою» стороною у таких цивільних відносинах, правові відносини споживача з банком фактично не є рівними». У постанові Верховного Суду від 20 червня 2018 року в справі № 691/699/16-ц вказано, що: «встановивши, що позивачем не доведено вчинення відповідачем дій чи бездіяльності, які сприяли втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера (коду) або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції за кредитною карткою, а відповідач, виявивши безпідставне списання коштів, невідкладно повідомила позивача та правоохоронні органи про цей факт, врахувавши наявність кримінального провадження, у межах якого встановлюється особа, яка протиправно заволоділа грошовими коштами, суд приходе до висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог ПАТ КБ «ПриватБанк». В постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 03 липня 2019 року у справі № 537/3312/16 (провадження № 61-17629св18) зазначено, що: «сам по собі факт коректного вводу вихідних даних для ініціювання такої банківської операції, як списання коштів з рахунку користувача, не може достовірно підтверджувати ту обставину, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції». Саме банк має доводити, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції; у разі недоведеності обставин, які безспірно свідчать про те, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, необхідно виходити з відсутності вини користувача у перерахуванні чи отриманні спірних грошових коштів. За відсутності належних та допустимих доказів сумніви та припущення мають тлумачитися переважно на користь споживача, який зазвичай є «слабкою» стороною у таких цивільних відносинах, правові відносини споживача з банком фактично не є рівними. Отже, встановивши, що позивачем не доведено вчинення відповідачем дій чи бездіяльності, які сприяли втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера (коду) або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції за кредитною карткою, а відповідач, виявивши безпідставне списання коштів, невідкладно повідомила позивача про цей факт, врахувавши наявність кримінального провадження, в межах якого встановлюється особа, яка протиправно заволоділа грошовими коштами, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог, адже заборгованість, нарахована банком, складається з суми кредиту, яким заволоділи шахрайським способом. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed