Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-26 00:00:00

Короткий зміст позовних вимог Позивачі звернулися до Соснівського районного суду м. Черкаси з позовом до відповідача, в якому просять визнати: за [PERSON] право власності у порядку спадкування після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , на 1/8 частину квартири [ADDRESS] ; за [PERSON] право власності у порядку спадкування після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , на 1/8 частину квартири [ADDRESS] ; за [PERSON] право власності у порядку спадкування після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , на 1/8 частину квартири [ADDRESS] ; стягнути з відповідача судові витрати. У обґрунтування своїх вимог позивачі посилаються на те, що [INFO] помер [PERSON] , який був сином позивача [PERSON] , батьком позивачів [PERSON] , [PERSON] та чоловіком відповідача [PERSON] . Після смерті [PERSON] залишилось спадкове майно, зокрема, 1/2 частина квартири по [ADDRESS] , яка підлягає спадкуванню між усіма спадкоємцями по 1/8 частині. Після смерті [PERSON] із заявами про прийняття спадщини звернулися його доньки [PERSON] та [PERSON] , матір [PERSON] та дружина [PERSON] , яка спочатку відмовилася від спадщини, а потім відкликала свою відмову. 10.04.2024 приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Фіщуком С.О. відмовлено позивачам у видачі свідоцтв про право на спадщину за законом на спірну квартиру у зв`язку з ненаданням правовстановлюючого документу на спадкове майно. Позивачі просять визнати за ними право власності майно, що залишилося після померлого [PERSON] , тому звернулися до суду з цим позовом. Короткий зміст позицій відповідача Відповідач відзив на позовну заяву не надала. Заяви та клопотання сторін Представником позивача було заявлено клопотання про витребування доказів. 25.11.2024 представником відповідача заявлено клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із зайнятістю представника відповідача у іншому судовому засіданні. У судовому засіданні судом відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача, оскільки представником відповідача вже втретє заявляється аналогічне клопотання, правом на подання відзиву під час проведення підготовчого судового засідання сторона відповідача не скористалася, суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, що відповідає правовій позицій, викладеній у постанові Верховного Суду від 24 жовтня 2024 року у справі № 752/8103/13-ц, провадження № 61-6892св23, де зазначено, що основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. Процесуальні дії у справі Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 02 травня 2024 року відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 17 червня 2024 року задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів, відкладено підготовче судове засідання. Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 04 листопада 2024 року закрито підготовче провадження у справі, призначено справу до судового розгляду по суті. Фактичні обставини, встановлені судом Згідно свідоцтва про смерть серії [NUMBER] [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] у віці 61 року, місце смерті: Україна, Черкаська область, місто Черкаси. Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] батьками [PERSON] , [INFO] , є [PERSON] та [PERSON] . [PERSON] є батьком [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , та [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] . Згідно свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] 05 квітня 1995 року між [PERSON] та [PERSON] зареєстровано шлюб, прізвище дружини після реєстрації шлюбу « [PERSON] ». Як вбачається з Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна №369159697 від 11.03.2024 право власності на квартиру за адресою: [ADDRESS] , зареєстровано 22.03.2005 за [PERSON] , на праві приватної власності, частка 1/1, на підставі договору купівлі-продажу №34995 від 03.10.1995. Згідно договору купівлі-продажу від 03.10.1995 [PERSON] придбала чотирикімнатну квартиру за адресою: [ADDRESS] . З інформаційного листа приватного нотаріуса Черкаського міського нотаріального округу Фіщука Сергія Олексійовича від 10.04.2024 №153/02-14 вбачається, що [PERSON] та [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтв про право на спадщину за законом, у зв`язку з ненаданням правовстановлюючих документів на спадкове майно. Відповідно до довідки приватного нотаріуса Черкаського міського нотаріального округу Фіщука С.О. від 08.04.2024 №150/02-14 після смерті [PERSON] звернулися: 18.09.2023 доньки померлого [PERSON] та [PERSON] із заявами про прийняття спадщини; [INFO] дружина померлого [PERSON] із заявою про відмову від прийняття спадщини. 08.01.2024 [PERSON] звернулася до нотаріуса з відкликанням заяви від 25.09.2023 про відмову від прийняття спадщини з одночасним поданням заяви про прийняття спадщини після смерті чоловіка. 04.04.2024 усі спадкоємці звернулися із заявою про включення до кола спадкоємців матері померлого [PERSON] , у зв`язку з невчасною подачею заяви про прийняття спадщини з одночасною подачею [PERSON] заяви про прийняття спадщини після смерті сина. Нотаріусом заведено спадкову справу №58/2023 та встановлено коло спадкоємців після померлого [INFO] [PERSON] , яка досліджена судом, з якої вбачається, що інші спадкоємці за законом, окрім [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , після [PERSON] відсутні. Оцінка аргументів учасників сторін На підставі вимог статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Відповідно до вимог статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи, або оголошення її померлою. Спадщина після [PERSON] відкрилася [INFO] . Згідно зі статтею 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Дослідженими у судовому засіданні доказами встановлено, що позивачі та відповідач є спадкоємцями першої черги після померлого [PERSON] . Згідно із ст. ст. 1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається. З дослідженої у судовому засіданні спадкової справи, відкритої після смерті [PERSON] , вбачається, що [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] вчасно звернулися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Відповідно ч. 2 ст. 1272 ЦК України за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Матір померлого [PERSON] включена до кола спадкоємців на підставі спільної заяви інших спадкоємців згідно вимог статті 1272 ЦК України. Відповідно до ч. 1 ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Позивачі мають право успадкувати та оформити майно, що належало за життя їх сину та батькові, відповідно, однак через відмову нотаріуса позбавлені можливості здійснити це в позасудовому порядку. Згідно ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Як передбачено ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, в т.ч. шляхом визнання права. Відповідно до ч. 1 ст. 392 ЦК України власник майна може подати позов про визнання його права власності, якщо це право оскаржується або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Як встановлено в судовому засіданні позивачі звернулися до нотаріуса з відповідними заявами про прийняття спадщини та видачу свідоцтва про право власності. Однак, нотаріусом надано роз`яснення про неможливість отримання свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з відсутністю правовстановлюючого документа на квартиру. З матеріалів справи вбачається, що спірна квартира належить на праві приватної власності [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу №34995 від 03.10.1995. Згідно ст. 22 Кодексу про шлюб та сім`ю України, який діяв на час придбання спірної квартири, майно, нажите подружжям за час шлюбу, є його спільною сумісною власністю. Кожен з подружжя має рівні права володіння, користування і розпорядження цим майном. Подружжя користується рівними правами на майно і в тому разі, якщо один з них був зайнятий веденням домашнього господарства, доглядом за дітьми або з інших поважних причин не мав самостійного заробітку. Відповідно ст. 60 Сімейного кодексу України майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу). Вважається, що кожна річ, набута за час шлюбу, крім речей індивідуального користування, є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя. Оскільки спірна квартира, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , була придбана [PERSON] у період перебування у шлюбі з [PERSON] , вона є спільним сумісним майном подружжя, а отже, померлому [PERSON] належала 1/2 частини указаної квартири на праві спільної сумісної власності. Право спільної сумісної власності подружжя не оскаржено. Таким чином, [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] мають право на спадкування 1/2 частини квартири за адресою: [ADDRESS] , що належала [PERSON] , у рівних частках. Статтею 316 ЦК України визначено, що правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Відповідно до частин першої, другої статті 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Відповідно до ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, ратифікованих Законом України від 17.07.1997 №475/97-ВР, кожна фізична особа або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Надані позивачами докази та матеріали спадкової справи в сукупності в достатній мірі підтверджують факт належності померлому 1/2 частини квартири за адресою: [ADDRESS] , таким чином, вивчивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги позивачів є обґрунтованими та підлягають задоволенню. Судові витрати Згідно ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Таким чином, з відповідача на користь позивачів підлягає стягненню судовий збір, сплачений при подачі позову до суду.

Outcome: approved