Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-02 00:00:00

Позивачка [PERSON] звернулась в суд з позовом до відповідачки [PERSON] про визначення додаткового строку на прийняття спадщини з тих підстав, що як стверджує у лютому їй стало відомо, про заповіт від [PERSON] , який помер [INFO] . За заповітом спадкодавець заповів у її користь земельну ділянку 2,0375 га за державним актом серії ЯД № 387208, виданим 06.11.2007. Вказаний заповіт було знайдено під час ремонту помешкання де жив спадкодавець. За довідкою від 15.05.2023 № 474, коло спадкоємців після смерті [PERSON] є відповідачка за законом. При зверненні до нотаріуса вона отримала роз`яснення, з вказівкою, що задля реалізації свого права на спадщину їй необхідно звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку на прийняття спадщини. Вважає, що поважною причиною пропуску строку на прийняття спадщини в межах 6 місяців є те, що в цей період вона не знала про існування заповіту на неї. Просить визначити їй додатковий строк до двох місяців для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом. Представник позивачки [PERSON] адвокат Янчук В.М. надав заяву, в якій позов підтримує, просить розглянути справу в його відсутність, та за відсутності позивачки. Відповідачка [PERSON] в судове засідання повторно не з`явилася, хоча належним чином була повідомлена про час, дату та місце розгляду справи, однак конверти з повістками повернуті на адресу суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». Відзиву на позов не подав. \~ \~ \~ \~Суд вважає, що неотримання відповідачкою поштової кореспонденції, яка направлялася судом, свідчить про умисне неотримання документів. \~ \~ \~ \~Відповідно до п.3 ч.8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження. \~ \~ \~ \~Аналогічний висновок викладений у Постанові Верховного Суду від 10 травня 2023 року справа 755/17944/18, провадження № 61-185св23. \~ \~ \~ \~З врахуванням вимог ч.2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. \~ \~ \~ \~Вирішуючи спір, суд встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується відповіддю на адвокатський запис вих. № 499 від 26.12.2022 Бершадського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Гайсинському районі Вінницької області. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на належне йому майно. \~ \~ \~ \~Згідно копії заповіту від 01.02.2017, посвідченого секретарем виконкому Війтівської сільської ради Бершадського району, [PERSON] належну йому земельну ділянку розміром 2,0375 га, в межах згідно плану, що знаходиться на території Маньківської сільської ради Бершадського району Вінницької області, надану йому для ведення товарного сільськогосподарського виробництва і належить йому згідно Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯА №387208, виданого 06.11.2007 на підставі розпорядження Бершадської РДА № 265 від 13.06.2007, заповів [PERSON] . Відповідно до відповіді на запит [PERSON] № 89/01-16 від 06.09.2024 суду повідомлено, що після смерті [INFO] [PERSON] спадкова справа не заводилася. \~ \~ \~ \~За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). \~ \~ \~ \~Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що позивачка [PERSON] , маючи намір отримати свідоцтво про право на спадщину, звернулася до нотаріуса з усним зверненням, проте нотаріус відмовила їй у видачі вказаного свідоцтва, оскільки нею пропущено строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , що підтверджується листом роз`ясненням щодо строку на прийняття спадщини виданим приватним нотаріусом Гайсинського районного нотаріального округу Вінницької області Полуденко М.Ф. \~ \~ \~ \~Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. \~ \~ \~ \~Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. \~ \~ \~ \~З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. \~ \~ \~ \~Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. \~ \~ \~ \~Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. \~ \~ \~ \~Про існування заповіту та можливості оформити спадщину після смерті [PERSON] позивачка [PERSON] дізналась після спливу шестимісячного строку для прийняття спадщини, тому спадщину вона не прийняла з поважних причин. Таким чином вона має право на визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постановах від 23.08.2017 року № 6-1320цс17 та від 26.06.2019 року по справі № 565/1145/17. \~ \~ \~ \~На сьогоднішній день відсутній інший спосіб реалізувати право позивачки на спадщину, крім судового. Причину пропуску строку для прийняття спадщини суд вважає поважною, оскільки усталена практика Європейського суду з прав людини вказує на недопустимість порушення права на вільне володіння майном, закріпленим у Протоколі 1. Крім того, суд вважає очікування позивачки на оформлення спадщини правомірними та законними, оскільки недостатня проінформованість спадкоємців про відкриття спадщини є також порушенням прав, закріплених Конвенцією в контексті прогнозованості та чіткості закону, а тому потребує захисту. \~ \~ \~ \~Враховуючи вищевикладені обставини, суд дійшов висновку про поважність причин пропуску позивачем строку прийняття спадщини, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення їй додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~На підставі ст.ст. 1233, 1269, 1270, 1272 ЦК України,

Outcome: approved