Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-26 00:00:00

\~ \~ \~ \~ [PERSON] звернулася до\~суду із\~позовом до\~ Микулинецької селищної ради, третя особа\~Теребовлянська державна\~нотаріальна контора про визначення додаткового тримісячного строку для прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , померлої [INFO] . В обґрунтування\~вимог позивач\~вказує,\~що [INFO] померла її мати [PERSON] . Після її смерті відкрилась спадщина на належне їй майно. На день смерті [PERSON] вона проживала разом із матір"ю за адресою: по [ADDRESS] . Однак у Микулинецькій селищній раді їй було відмовлено у видачі довідки про місце її реєстрації, у зв"язку із відсутністю відомостей в реєстрі територіальної громади. А також вказала, що іншого житла у неї немає. Посилаючись на наведене, просила задовольнити позов. У підготовче судове засідання [PERSON] не з"явилася, однак у позові просить розгляд справи проводити за її відсутності, позовні вимоги підтримала у повному обсязі, зіславшись на доводи викладені у позові. Представник Микулинецької об`єднаної\~територіальної громади в підготовче судове засідання не зявився, хоча про час та місце його був повідомлений належним чином. Попередньо подав суду клопотання про слухання справи без їх участі, позовні вимоги визнає. Представник третьої особи Теребовлянської державної нотаріальної контори у підготовче судове засідання не з"явився, однак надав заяву відповідно до якої просить розгляд справи проводити за їх відсутності. Відповідно до вимог ч.3 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Як вбачається із витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно №8729375 від 24.10.2005, власниками по 1/2 квартири за адресою: [ADDRESS] є [PERSON] та [PERSON] . Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що стверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим Микулинецькою селищною радою Теребовлянського району Тернопільської області від 25.01.2006 року. [PERSON] є матір"ю [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження виданим повторно 25.10.2024 серії [NUMBER] . Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на належне їй майно. Спадкоємцем за законом є позивач [PERSON] . Згідно відповіді Микулинецької селищної ради №1771 від 25.10.2024, видати довідку про останнє місце проживання [PERSON] , та зареєстрованих з нею осіб за адресою: [ADDRESS] не можливо, у зв"язку із відсутністю відомостей в Микулинецькій селищній раді. Відповідно до інформаційної довідки №79028517 від 06.11.2024, після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] у спадковому реєстрі інформація відсутня. Заяву про відмову від спадщини позивач не подавала. Інших спадкоємців за заповітом чи законом, які б після смерті [PERSON] прийняли належне їй спадкове майно, судом не встановлено. За нормами ст.1261 Цивільного кодексу України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. В силу вимог ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Згідно з вимогами ст.ст. 1269, 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до вимог ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Пленум Верховного Суду України в п. 24 Постанови № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини. Таким чином, судом встановлено та підтверджено наявними у справі доказами, що позивач [PERSON] пропустила встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , померлої [INFO] , оскільки із заявою про прийняття спадщини протягом шестимісячного строку до нотаріуса не зверталася, у зв`язку із рядом поважних на те причин. Враховуючи вищенаведені вимоги закону та приймаючи до увагу поважність причин пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, суд приходить до переконання, що позивач пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, а тому їй слід визначити додатковий трьохмісячний строк для подання заяви у нотаріальну контору про прийняття спадщини, після смерті матері [PERSON] , померлої [INFO] . При цьому, судом враховано, що невизначення судом додаткового строку для прийняття спадщини порушуватиме права позивача. На підставі викладеного,

Outcome: approved