Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-01 00:00:00

В провадженні Малиновського районного суду м. Одеси перебуває на розгляді цивільна справа за позовом АТ «Кредобанк» до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про звернення стягнення на предмет застави, в якому позивач просить стягнути в рахунок погашення заборгованості за Кредитним договором № 7883.15.00.2386 від 10.02.2017р., укладеного між АТ «Кредобанк» та [PERSON] у розмірі 319 168, 33 грн. (Триста дев?ятнадцять тисяч сто шістдесят вісім гривень 33 копійки), звернути стягнення на предмет застави, а саме: автомобіль MAZDA 6, рік випуску: 2016 р. № шaci: [NUMBER] , об?єм двигуна: 2488, колір: червоний, державний реєстраційний номер: [NUMBER] , свідоцтво про реєстрацію: [NUMBER] , шляхом продажу зазначеного автомобіля АТ «Кредобанк» на публічних торгах в рамках виконавчого провадження, за початковою ціною визначеною оцінкою майна на момент продажу та стягнути солідарно судові витрати, які складаються із суми сплаченого судового збору у розмірі 3028,00 грн. та витрати на професійну правову допомогу у розмірі 30\~471,36 грн.. Свої вимоги позивач мотивував тим, що 10.02.2017 року між Акціонерним товариством «Кредобанк» (надалі-Банк, Позивач, Кредитодавець, АТ «Кредобанк») та [PERSON] (надалі - Позичальник, Боржник, Померлий, Спадкодавець) укладено Кредитний договір № 7883.15.00.2386 (надалі - Кредитний договір). Для забезпечення виконання зобов`язань за Кредитним договором №7883.15.00.2386 від 10.02.2017р. між АТ «Кредобанк» та [PERSON] (надалі - Заставодавець) 09.02.2017 р. було укладено Договір застави № 307. Згідно розрахунку заборгованості по Кредитному договору №7883.15.00.2386 від 10.02.2017р. станом на 18.06.2024 р. заборгованість [PERSON] перед АТ «Кредобанк» становить у розмірі 319 168, 33 грн. (Триста дев?ятнадцять тисяч сто шістдесят вісім гривень 33 колійки), що складається із: неповернутої суми кредиту - 304 713, 58 грн.; відшкодування судових витрат за кредитним договором: 14 454, 75 грн.. 28.12.2022р. АТ «Кредобанк» стало відомо, що [PERSON] помер [INFO] (свідоцтво про смерть № 100 від 19.03.2018 р.). 25.04.2023 р. представник АТ «Кредобанк» надіслав претензію-вимогу імовірним спадкоємцям [PERSON] : [PERSON] , [INFO] , ІПН: [NUMBER] , [PERSON] , [INFO] , ІПН: [NUMBER] , [PERSON] , [INFO] , ІПН: [NUMBER] . 15.05.2023р. претензія-вимога до спадкоємців була повернута Відправнику, причиною повернення листа стало закінчення встановленого терміну зберігання, що підтверджується копією конверта. Позивач має підстави вважати, що гіпотетичними спадкоємцями у кого імовірно може перебувати заставний автомобіль\~банку є [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Представник позивача в призначене судове засідання не з`явився, проте у матеріалах справи наявне його клопотання про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, проти ухвалення заочного рішення не заперечує. Відповідачі в судове засідання не з`явилися, про дату, час і місце слухання справи повідомлялися відповідно до вимог\~ст. 128 ЦПК України. У зв`язку з неявкою відповідачів та неповідомленням про поважні причини такої неявки в судове засідання, в порядку\~статті 280 ЦПК України, зі згоди представника позивача, суд вважає можливим провести розгляд справи у відсутності відповідачів та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням\~ст. 223 ЦПК України. Згідно\~ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Оскільки сторони в судове засідання не з`явились, то відповідно до вимог ч.2\~ст. 247 ЦПК України\~фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Вивчивши наявні матеріали справи у їх сукупності, дослідивши письмові докази, надавши правовідносинам, що виникли між сторонами належну правову оцінку, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог виходячи з наступного. Відповідно до ч. 1\~ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом встановлено, що\~10.02.2017 року між Акціонерним товариством «Кредобанк» та [PERSON] укладено Кредитний договір № 7883.15.00.2386. (а.с.63-64) Згідно із п.1 Кредитного договору, Банк зобов?язується надати у власність Позичальникові грошові кошти у розмірі та на умовах обумовлених цим договором, а Позичальник зобов?язується повернути кредит і сплатити проценти за користування ними і комісії. Відповідно до п. 2.1. Кредитного договору, банк видає Позичальнику Кредит у сумі 789 624,33 грн. (Сімсот вісімдесят дев?ять тисяч шістсот двадцять чотири гривні 33 копійки) до 01.02.2024 р. на наступні цілі: - на здійснення повної/часткової оплати за Договором купівлі-продажу транспортного засобу марки MAZDA, модель 6, дата випуску 2016, № кузова [NUMBER] , укладеного між Позичальником та Фірмою «Інтер-Авто» у формі ТОВ; - для оплати страхування від нещасних випадків в сумі 22 924,33 грн. Відповідно до п. 2.4. Кредитного договору, Кредит видається на умовах забезпеченості, поворотності, строковості, платності та цільового характеру використання. Згідно із п. 2.5. Кредитного договору, Банк відкриває позичковий рахунок № [NUMBER] . Відповідно до п. 2.7. Кредитного договору, Підписанням цього договору Позичальник доручає Банкові здійснити видачу кредиту шляхом зарахування кредитних коштів на відкритий у Банку транзитний рахунок № [NUMBER] , з наступним переказом суми кредиту з цього рахунку за такими реквізитами: - в сумі 766 700,00 грн. - на поточний рахунок Фірма «Інтер-Авто» у формі ТОВ № 26007045873700 в банку АТ «УкрСиббанк», МФО 351005, код ЄДРПОУ 23873498; - в сумі 22 924,33 грн. - за страхування життя Позичальника на поточний рахунок ПрАТ СК «ПЗУ Україна страхування життя» № [NUMBER] в банку ПАТ «Кредобанк», МФО 325365, код ЕДРПОУ 32456224. Відповідно до п. 3.1. Розділу ІІ Глави 4 Правил надання комплексних банківських послуг фізичним особам у АТ «Кредобанк» (надалі - Правила ФО), Клієнт (спадкоємець/спадкоємці Клієнта у випадку, передбаченому п. 1.14.8 цієї Глави Правил) зобов?язаний (зобов?язані) повернути Кредит (Кредити) у повному обсязі та в порядку, визначеному цими Правилами (якщо інший порядок не вказано у повідомленні Банку або у відповідному пункті цих Правил), не пізніше 30 (тридцяти) календарних днів з моменту направлення Банком повідомлення Клієнту (спадкоємцю/спадкоємцям Клієнта у випадку, передбаченому пп. 1.14.8 цієї Глави Правил) про настання підстав, передбачених п. 1.14, (крім пл. 1.14.5 та пл. 1.14.9.) цієї Глави Правил. У випадку настання обставин, передбачених пп. 1.14.5 цієї Глави Правил, Сторони керуються п. 1.15 цієї Глави Правил. Відповідно до Правил надання комплексних банківських послуг фізичним особам у АТ «Кредобанк», у випадку смерті Клієнта або реорганізації Банку відповідні права та обов?язки за Договором переходять до їх спадкоємців/правонаступників. Для забезпечення виконання зобов`язань за Кредитним договором №7883.15.00.2386 від 10.02.2017р. між АТ «Кредобанк» та [PERSON] (надалі - Заставодавець) 09.02.2017р. було укладено Договір застави № 307. (а.с.69-70) Відповідно до п. 1.1 Договору застави, цей Договір забезпечує виконання зобов?язання Заставодавця та вимог АТ «Кредобанк», які виникають з Кредитного договору № 7883.15.00.2386 від 10.02.2017р., укладеного між Заставодавцем та Заставодержателем, а також усіх додаткових договорів до нього, які можуть бути укладені у майбутньому, стосовно повернення отриманої суми кредиту, несплачених процентів, комісій, штрафів, пень та інших видів неустойки у повному обсязі (далі - основне зобов?язання). Відповідно до п. 1.2. Договору застави, предметом застави с рухоме майно: автотранспорт: MAZDA 6, рік випуску: 2016 р. N? шасі: [NUMBER] , об?єм двигуна: 2488, колір: червоний, державний реєстраційний номер: [NUMBER] , свідоцтво про реєстрацію: [NUMBER] , видане Центр 5141, від 09.02.2017 р., вартість 902 000 грн. Відповідно до п. 1.3. Договору застави, заставна вартість Предмету застави визначається Сторонами у сумі 721 600 грн. (Сімсот двадцять одна тисяча шістсот) гривень 00 копійок. Згідно п.1.6. на строк дії цього Договору Предмет застави залишається у володінні (користуванні) Заставодавця за адресою: [ADDRESS] 10.02.2017р. приватним нотаріусом Медведенко Г.В. було накладено заборону відчуження рухоме майно - Предмет застави та зареєстровано, що підтверджується витягом про реєстрацію в Державному реєстрі обтяжень рухомого майна. (а.с.72) Позивач свої зобов`язання за вказаним договором виконав у повному обсязі та 10.02.2017 року перерахував [PERSON] грошові кошти у сумі 766700,00 грн., 22924,33 грн.. (а.с. 11-12) Згідно розрахунку заборгованості по Кредитному договору №7883.15.00.2386 від 10.02.2017 р. станом на 18.06.2024 р. заборгованість [PERSON] перед АТ «Кредобанк» становить у розмірі 319 168, 33 грн. (Триста дев?ятнадцять тисяч сто шістдесят вісім гривень 33 колійки), що складається із: неповернутої суми кредиту - 304 713, 58 грн.; відшкодування судових витрат за кредитним договором: 14 454, 75 грн..(а.с.8-10) Як вбачається з копії свідоцтва про смерть № 100 від 19.03.2018 р. [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] . (а.с.73-75) На вимогу Малиновського районного суду м. Одеси ПрАТ «УСК «КНЯЖА ВІЄННА ІНШУРАНС ГРУП» надало суду наступну інформацію та завірені документи, з яких вбачається, що 08.02.2024р. між [PERSON] ( [INFO] , Ідентифікаційний код - [NUMBER] , місце реєстрації - [ADDRESS] ) та ПрАт «УСК «КНЯЖА ВІЄННА ІНШУРАНС ГРУП» укладено договір обов?язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів, оформлений полісом № EP-219325947. (а.с. 131-133) Як вбачається з відміток у паспорті спадкодавця [PERSON] серії [NUMBER] , виданого Малиновським РВ УМВС України в Одеській області 07 червня 1996 року, в нього є дружина [PERSON] та діти: [PERSON] та [PERSON] . (а.с. 76-78) 25.04.2023 р. представник АТ «Кредобанк» надіслав претензію-вимогу імовірним спадкоємцям [PERSON] : [PERSON] [INFO] , ІПН: [NUMBER] , [PERSON] [INFO] , ІПН: [NUMBER] , [PERSON] , [INFO] , ІПН: [NUMBER] .(а.с.86-87) 15.05.2023 р. претензія-вимога до спадкоємців була повернута Відправнику, причиною повернення листа стало закінчення встановленого терміну зберігання, що підтверджується копією конверта. (а.с. 90) Відповідно до листа-повідомлення від Київської державної нотаріальної контори у місті Одеса № 4181/02-14 від 08.11.2024 pоку, вбачається, що 07 листопада 2024 року за реєстровим № 3-1374 було видано Свідоцтво про право на спадщину за законом на 1/2 (одну другу) частку автомобіля марки MAZDA, модель 6, 2016 року випуску, шасі (кузова, рами) [NUMBER] , реєстраційний номер [NUMBER] , на ім?я [PERSON] , реєстраційний номер облікової картки платника податків [NUMBER] , яка зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , після смерті [PERSON] , 1964 року народження, який помер [INFO] та 07 листопада 2024 року за реєстровим № 3-1375 було видано Свідоцтво про право на спадщину за законом на 1/2 (одну другу) частку автомобіля марки MAZDA, модель 6, 2016 року випуску, номер шасі (кузова, рами) [NUMBER] , реєстраційний номер [NUMBER] , на ім?я [PERSON] , реєстраційний помер облікової картки платника податків [NUMBER] , яка зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , після смерті [PERSON] , 1964 року народження, який помер [INFO] . (а.с. 180) Згідно із\~ст. 1218 ЦК України\~до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися: внаслідок його смерті. Відповідно до ст.ст.\~608,\~1218,\~1219 ЦК України\~у зв`язку зі смертю боржника припиняються лише ті зобов`язання, які нерозривно пов`язані з його особою і не можуть бути виконані іншою особою, у той час як у результаті спадкування до спадкоємця переходять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцю на час відкриття спадщини й не припинилися у наслідок його смерті. За змістом зазначених норм у разі смерті фізичної особи, боржника за зобов`язанням у правовідносинах, що допускають правонаступництво в порядку спадкування, обов`язки померлої особи (боржника) за загальним правилом переходять до іншої особи\~її спадкоємців; таким чином, відбувається передбачена законом заміна боржників за зобов`язанням. Отже, при вирішенні вказаного спору підлягають встановленню обставини чи пред`явлено вимогу кредитором спадкодавця до спадкоємців боржника у строки, визначені частинами другою та третьою статті 1282 ЦК України, коло спадкоємців, які прийняли спадщину; при дотриманні кредитором перших двох умов, суд установлює дійсний розмір вимог кредитора(перевіряє розрахунок заборгованості станом на день смерті боржника, який є днем відкриття спадщини); при доведеності та обґрунтованості вимог кредитора боржника, належить встановити обсяг спадкового майна та його вартість. Відповідно до\~ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки Згідно із ч.1,3ст.1268ЦК\~України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Частина 1\~статті 1269 ЦК України, передбачає, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. За змістом ч. 2\~ст. 1281 ЦК України\~кредиторові спадкодавця належить пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, не пізніше шести місяців з дня одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину на все або частину спадкового майна незалежно від настання строку вимоги. Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, протягом шести місяців з дня, коли він дізнався про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину (ч. 3\~ст. 1281 ЦК України). Таким, чином спадкоємцями першої черги за законом після смерті позичальника за кредитним договором [PERSON] є його дочка [PERSON] та дружина [PERSON] , які прийняли спадщину подавши відповідну заяву до нотаріальної контори, та син [PERSON] , який вважається таким, що прийняв спадщину. Їх частки у спадковому майні є рівними. АТ «Кредобанк» пред`явив вимоги до спадкоємців у межах строків передбачених ч. 3\~ст. 1281 ЦК України, строки пред`явлення такої вимоги банком дотримані. Відповідно до ч.1\~ст.509 ЦК України\~зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Відповідно до ч.1\~ст. 526 ЦК України\~визначено, що зобов`язання повинні виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог\~ЦК України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до\~ст. 530 ЦК України\~- якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Статтею 612 ЦК України\~передбачено, що боржник вважається таким, що прострочив зобов`язання, якщо він не виконав його у строк, встановлений договором. Відповідно до ч. 1\~ст. 1054 ЦК України\~за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Наслідки прострочення позичальником повернення позики визначено у частині другій\~статті 1050 ЦК України. Якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до\~статті 1048 цього Кодексу. Пред`явлення вимоги про повне дострокове погашення заборгованості за кредитним договором обумовлює зміну строку виконання зобов`язання та початок перебігу позовної давності. Статтею 572 ЦК України\~передбачено, що в силу застави кредитор (заставодержатель) має право в разі невиконання боржником (заставодавцем) зобов`язання, забезпеченого заставою, одержати задоволення за рахунок заставленого майна переважно перед іншими кредиторами цього боржника, якщо інше не встановлено законом. Аналогічне положення міститься у\~ст. 1 Закону України «Про заставу»\~(в редакції на момент укладення договору застави), яка також передбачає, що застава виникає на підставі договору, закону або рішення суду. Згідно із ч. 1\~ст. 589 ЦК України\~у разі невиконання зобов`язання, забезпеченого заставою, а також в інших випадках, встановлених законом, заставодержатель набуває право звернення стягнення на предмет застави. Звернення стягнення на предмет застави здійснюється за рішенням суду, якщо інше не встановлено договором або законом. Заставодержатель набуває право звернення стягнення на предмет застави в разі, коли зобов`язання не буде виконано у встановлений строк (термін), якщо інше не встановлено договором або законом (ста. 590\~ЦК України). Відповідно до\~ст. 20 Закону України «Про заставу»\~заставодержатель набуває право звернення стягнення на предмет застави в разі, якщо в момент настання терміну виконання зобов`язання, забезпеченого заставою, воно не буде виконано, якщо інше не передбачено законом чи договором. Відповідно до ч. 1\~ст.21 Закону України «Про заставу»\~реалізація заставленого майна здійснюється шляхом його продажу на аукціонах (публічних торгах), у тому числі у формі електронних торгів, якщо інше не передбачено договором, а державних підприємств та відкритих акціонерних товариств, створених у процесі корпоратизації, всі акції яких перебувають у державній власності, - виключно з аукціонів (публічних торгів). Звернення стягнення на предмет застави здійснюється за рішенням суду, якщо інше не встановлено договором або законом. Заставодержатель набуває право звернення стягнення на предмет застави в разі, коли зобов`язання не буде виконано у встановлений строк (термін), якщо інше не встановлено договором або законом (частини перша, друга\~статті 590 ЦК України). В пункті 9 Постанови Пленуму ВССУ 30.03.2012 № 5 «Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних правовідносин» право вибору способу судового захисту, передбаченого законом або договором (дострокове стягнення кредиту, стягнення заборгованості, у тому числі шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки/застави, одночасне заявлення відповідних вимог у разі, якщо позичальник є відмінною від особи іпотекодавця (майновий поручитель), одночасне заявлення вимог про стягнення заборгованості з позичальника з вимогами про стягнення заборгованості шляхом звернення стягнення на предмет застави/іпотеки, належні іпотекодавцю, який не є позичальником, розірвання кредитного договору, набуття права власності на предмет іпотеки тощо) належить виключно позивачеві. За положеннями ч. 1 ст. 23 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень», відповідно до забезпечувального обтяження обтяжувач має право в разі порушення боржником забезпеченого обтяженням зобов?язання або договору, на підставі якого виникло забезпечувальне обтяження, одержати задоволення своєї вимоги за рахунок предмета обтяження в черговості згідно: із встановленим пріоритетом. Відповідно до ст. 12 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень», взаємні права та обов?язки за правочином, на підставі якого виникло обтяження, виникають у відносинах між обтяжувачем і боржником з моменту набрання чинності цим правочином, якщо інше не встановлено законом. Відповідно до частини першої, другої статті 12 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень» взаємні права та обов?язки за правочином, на підставі якого виникло обтяження, виникають у відносинах між обтяжувачем і боржником з моменту набрання чинності цим правочином, якщо інше не встановлено законом. Реєстрація обтяження надає відповідному обтяженню чинності у відносинах з третіми особами, якщо інше не встановлено цим Законом. У разі відсутності реєстрації обтяження таке обтяження зберігає чинність у відносинах між боржником і обтяжувачем, проте воно є не чинним у відносинах з третіми особами, якщо інше не встановлено цим Законом. За таких обставин реалізація майна, що є предметом застави, без припинення обтяжень, не припиняє заставу, тому застава зберігає чинність при переході права власності на предмет застави до іншої особи, отже, на неї може бути звернено стягнення з підстав, передбачених статтею 26 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень». Викладене узгоджується з правовими висновками Верховного Суду України, наведеними у постановах від 03 квітня 2013 року у справі № 6-7цс 13 та від 19 листопада 2014 року у справі № 6-168цс14. Отже, оскільки заборгованість за Кредитним договором досі не погашена, у Кредитора виникло право на звернення стягнення на предмет застави. Ураховуючи, що [PERSON] \~свої зобов`язання за кредитним договором не виконував належним чином, то суд вважає обґрунтованими вимоги позивача до його спадкоємців про звернення стягнення на предмет застави. Відтак, суд приходить до висновку, що позовні вимоги АТ «Кредобанк» щодо звернення стягнення на предмет застави, а саме: автомобіля MAZDA 6, рік випуску: 2016 р. № шасі: [NUMBER] , об?єм двигуна: 2488, колір: червоний, державний реєстраційний номер: [NUMBER] , свідоцтво про реєстрацію: [NUMBER] , в рахунок погашення заборгованості за Кредитним договором № 7883.15.00.2386 від 10.02.2017р., укладеного між АТ «Кредобанк» та [PERSON] у розмірі 319 168, 33 грн., підлягають задоволенню. Відповідно до вимог ч. 2\~ст.141ЦПК України\~інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи покладаються у разі задоволення позову на відповідача. Оскільки позовні вимоги задоволені повністю, то відповідно до\~ст. 141 ЦПК України, понесені позивачем судові витрати по сплаті судового збору слід покласти на відповідачів у рівних частинах, оскільки відповідно до абз. 5, 6 п.35 Постанови Пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справі від 17.10.2014 №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» (далі Постанова від 17.10.2014 року №10) при повному або частковому задоволенні позову майнового характеру до кількох відповідачів судовий збір, сплачений позивачем, відшкодовується ними пропорційно до розміру задоволених судом позовних вимог до кожного з відповідачів. Солідарне стягнення суми судових витрат законом не передбачено. Тому суд зазначає, що з відповідачів на користь позивача підлягає стягненню судовий збір за подання позовної заяви до суду у розмірі по 1009,34 грн. з кожного. Крім того, позивач просить стягнути солідарно з відповідачів на його користь витрати на правову допомогу в розмірі 30\~471,36 грн.. Відповідно до положень ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, зокрема, належать витрати на професійну правничу допомогу. Згідно з ч. 2 та ч. 4 ст. 137 ЦПК України, за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. При цьому, в постанові Великої Палати Верховного Суду від 27.06.2018 року у справі № 826/1216/16 визначено, що склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. З матеріалів справи слідує, між АО «Бізнес і право» та АТ «Кредобанк» був укладений договір про надання правової допомоги від 11 лютого 2019 року, проте позивачем не надано суду доказів, які б підтверджували обсяг наданих послуг і виконаних робіт Адвокатським об`єднанням, із зазначенням часу їх виконання та вартість робіт, не надано акту виконаних робіт, а відтак відсутні правові підстави для відшкодування витрат за надання правової допомоги АТ «Кредобанк».

Outcome: partial