Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-25 00:00:00

У вересні 2023 року позивач звернувся до суду із позовом до Управління комунальної власності Кропивницької міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: приватний нотаріус Кропивницького міського нотаріального округу Титаренко Наталія Володимирівна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог зазначає, що [INFO] померла його бабуся [PERSON] , після смерті якої відкрилась спадщина, що складається з житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями розташованого за адресою: [ADDRESS] та земельної ділянки площею 0,155351 га розташованої за адресою: [ADDRESS] . Зазначає, що в квітні йому перетелефонувала сестра та повідомила, що в будинку померлої його бабусі сталася крадіжка. На початку серпня 2023 року його сестра прийшла до будинку щоб прибрати розкидані після крадіжки речі та виявила в речах заповіт складений бабусею на його ім`я. Про складений заповіт бабуся йому ніколи не повідомляла. Після звернення до нотаріуса, позивачу повідомлено про неможливість прийняття спадщини через пропущені ним строки для прийняття спадщини, в зв`язку з чим необхідно звернутись до суду із позовом про визначення додаткового строку на прийняття спадщини. Ухвалою судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 06.09.2023 року відкрито провадження та призначено розгляд справи в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання. 16.11.2023\~року ухвалою\~Кіровського районного\~суду м.\~Кіровограда витребувано\~від приватного\~нотаріуса Кропивницького\~міського нотаріального\~округу Кіровоградської\~області Тітаренко\~Наталії Володимирівни належним чином завірену копію спадкової справи та інформацію після смерті [PERSON] . Приватним нотаріусом Кропивницького міського нотаріального округу Кіровоградської області Тітаренко Н. В. на виконання вимог ухвали Кіровського районного суду м. Кіровограда 12.12.2023 року через канцелярію суду надано витребувану інформацію. Ухвалою Кіровського\~районного суду\~м.\~Кіровограда від\~15.03.2024\~року витребувано\~від приватного\~нотаріуса Кропивницького\~міського нотаріального\~округу Кіровоградської\~області Яценко\~Ольги\~Петрівни -\~належним чином\~завірену копію\~заповіту [PERSON] ,\~ [INFO] ,\~посвідченого 25.12.2015\~року за\~номером у\~спадковому реєстрі\~58423713\~та від\~Кропивницької міської\~державної нотаріальної\~контори №\~2 - належним чином завірену копію заповіту [PERSON] , [INFO] , посвідченого 19.09.2006 року за номером у спадковому реєстрі 40659610. 25.04.2024 року та 29.04.2024 року до суду надійшла витребувана інформація. Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 06.06.2024 року закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду по суті в судовому засіданні. В судове засідання позивач не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся, через канцелярію суду подав заяву щодо розгляду справи у його відсутності, позовні вимоги підтримав у повному обсязі. Представник відповідача Управління комунальної власності Кропивницької міської ради в судове засідання не з`явилась, надала заяву про проведення судового засідання у її відсутності та не заперечувала щодо задоволення позовних вимог. Третя особа приватний нотаріус Кропивницького міського нотаріального округу Титаренко Наталія Володимирівна надала заяву про розгляд справи у її відсутності. Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Одним із принципів цивільного судочинства є диспозитивність, який полягає у тому, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявленою нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (ст. 13 ЦПК України). Судом встановлено, що державним нотаріусом Другої Кіровоградської державної нотаріальної контори Рибкіною О.М. 19.09.2006 року посвідчено заповіт, згідно якого [PERSON] діючи добровільно і перебуваючи у здоровому розумі та ясній пам`яті, розуміючи значення своїх дій, попередньо ознайомлена нотаріусом з приписами цивільного законодавства, на випадок смерті зробила таке розпорядження: усі її права та обов`язки, які їй належать на момент складання заповіту, а також ті права та обов`язки, які можуть належати їй у майбутньому та усе її майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось і взагалі все те, що їй буде належати на день смерті і на що згідно з законом матиме право, заповіла [PERSON] , [INFO] . [PERSON] померла [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] виданого 20.09.2021 року Відділом державної реєстрації смерті у місті Кропивницькому Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), актовий запис 2922. Позивач звернувся із заявою до приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу Тітаренко Н.В. щодо роз`яснення порядку оформлення спадщини після смерті [PERSON] , померлої [INFO] . 31.08.2023 року за вих. №01-16 приватним нотаріусом Кропивницького міського нотаріального округу Кіровоградської області роз`яснено позивачу, що вирішити питання щодо спадкування не є можливим у зв`язку із пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини. Як вбачається з відповіді приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу Тітаренко Н.В. нею спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилась. Спір виник з приводу надання додаткового строку для прийняття спадщини. Згідно ст.ст.1268, 1269, 1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини. За ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Часом відкриття спадщини, згідно ч. 2 ст. 1220 ЦК України є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, тому часом відкриття спадщини є день смерті [PERSON] тобто [INFO] . Право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Позивач не проживав постійно із спадкодавцем, тому повинен був прийняти спадщину шляхом подачі заяви до нотаріальної контори про її прийняття або відмовитися від спадщини шляхом подачі заяви про відмову від її прийняття у шестимісячний строк, тобто до 18.03.2022 року. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Необізнаність про наявність заповіту в даному випадку для позивача є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, який не є спадкоємцем за законом першої черги та не був обізнаний про наявність заповіту. Подібна правова позиція міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2024 року у справі № 686/5757/23, в якій Велика Палата Верховного Суду висновує, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Частина 1 ст. 15 ЦК України закріплює право кожної особи на захист свого права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Положення цієї статті базуються на нормах Конституції України, які закріплюють обов`язок держави забезпечувати захист: прав усіх суб`єктів права власності і господарювання (стаття 13), захист прав і свобод людини і громадянина судом (частина перша статті 55). Оцінка поважності причин пропуску строку прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Звертаючись до суду з позовом, позивач зазначав про те, що встановлений частиною першою статті 1270 ЦК України строк для звернення із заявою про прийняття спадщини ним було пропущено з поважних причин оскільки як до, так і після смерті спадкодавця, йому не було відомо про наявність заповіту складеного на його ім`я. Із досліджених письмових доказів судом встановлено, що позивач є спадкоємцем після смерті його бабусі та має право на спадкування за заповітом. Оцінюючи зібрані по справі докази в їх сукупності та співставленні, належності, допустимості, достовірності кожного доказу окремо, а також їх достатності і взаємному зв`язку, суд приходить до висновку, що позивачем доведено об`єктивні, істотні труднощі на вчинення дій щодо прийняття спадщини, які носять поважний характер, через що останній вчасно не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , тому вимоги слід задовольнити. На підставі\~вищевикладеного та\~

Outcome: approved