Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-01 00:00:00

Керівник Волочиської окружної прокуратури звернувся з позовом до суду в інтересах держави в особі Хмельницької обласної\~ради,\~Національної служби\~здоров`я України,\~третя особа,\~яка не\~заявляє самостійних\~вимог щодо\~предмета спору\~на стороні\~позивача \~комунальне некомерційне\~підприємство «Хмельницька\~обласна лікарня»\~Хмельницької обласної\~ради до\~ [PERSON] \~про стягнення\~витрат на\~лікування потерпілого\~від кримінального\~правопорушення в сумі 18124,85 гривень. В обґрунтування позовних вимог зазначає, що вироком Городоцького районного суду від 26.08.2022 у справі №672/452/22 [PERSON] визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України та призначено покарання у виді позбавлення волі строком на 3 роки. Вирок набрав законної сили 27.09.2022. Згідно довідки КНП «Хмельницька обласна лікарня» Хмельницької обласної ради від 15.12.2023 потерпілий [PERSON] перебував на стаціонарному лікуванні у нейрохірургічному відділенні з 05.05.2022 до 18.05.2022, тобто 13 днів, у зв`язку з чим лікарнею понесено витрати на його лікування в сумі 18124, 85 грн. В добровільному порядку зазначені витрати відповідач не відшкодував, тому прокурором подано позов до суду про їх стягнення. Ухвалою Городоцького районного суду Хмельницької області від 10.09.2024 прийнято до провадження та розгляд справи призначено у порядку спрощеного позовного провадження. В судовому засіданні прокурор позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив позов задовольнити з підстав наведених у позові. Представники Хмельницької обласної ради та Національної служби\~здоров`я України в судове засідання не з`явилися, надіслали заяви про розгляд справи за їх відсутності, одночасно зазначивши, що позовні вимоги прокурора підтримують в повному обсязі. Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Комунального некомерційного підприємства «Хмельницька обласна лікарня» Хмельницької обласної радив судове засідання не з`явився, в матеріалах справи міститься заява про розгляд справи за їх відсутності. Позовні вимоги підтримують у повному обсязі. Відповідач [PERSON] про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Судова повістка, копія позовної заяви з додатками йому вручені вчасно. Відзив на позов та клопотань про відкладення розгляду справи не подав. Враховуючи вимоги ч.1 ст.280 ЦПК України, а також беручи до уваги згоду прокурора та позивачів на розгляд справи за відсутності відповідача, суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів. \~ \~ \~ \~Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Встановлено, що вироком Городоцького районного суду від 26.08.2022 у справі №672/452/22 [PERSON] визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України та призначено покарання у виді позбавлення волі строком на 3 роки. Вирок набрав законної сили 27.09.2022 (а.с.6-8). Відповідно до довідки КНП «Хмельницька обласна лікарня» Хмельницької обласної ради від 15.12.2023 потерпілий [PERSON] перебував на стаціонарному лікуванні у нейрохірургічному відділенні з 05.05.2022 до 18.05.2022, тобто 13 днів. Понесені витрати лікарні на лікування потерпілого становлять всього 18124, 85 гривень (а.с.18-20). Згідно із\~ст.1206\~Цивільного кодексу\~України особа,\~яка вчинила\~злочин,\~зобов`язана\~відшкодувати витрати закладові охорони здоров`я на лікування потерпілого від цього злочину, крім випадку завдання шкоди при перевищенні меж необхідної оборони або у стані сильного душевного хвилювання, що виникло раптово внаслідок насильства або тяжкої образи з боку потерпілого. Якщо лікування проводилося закладом охорони здоров`я, що є у державній власності або територіальної громади, кошти на відшкодування витрат на лікування зараховуються до відповідного бюджету. Відповідно до п.3 постанови Пленуму Верховного суду України №11 від 07.07.1995 року "Про відшкодування витрат на стаціонарне лікування особи, яка потерпіла від злочину та судових витрат"питання про відшкодування витрат на стаціонарне лікування потерпілого вирішується згідно з "Порядком обчислення розміру фактичних витрат закладу охорони здоров`я на стаціонарне лікування потерпілого від злочинного діяння та зарахування стягнення з винних осіб коштів до відповідного бюджету і їх використання", затвердженим постановою Кабінету Міністрів України №545 від 16 липня 1993 року. Згідно із\~п.2\~"Порядку\~обчислення розміру\~фактичних витрат\~закладу охорони\~здоров`я\~на стаціонарне\~лікування потерпілого\~від злочинного\~діяння та\~зарахування стягнення\~з винних\~осіб коштів\~до відповідного\~бюджету і\~їх використання"\~затвердженого постановою\~Кабінету Міністрів\~України №545\~від 16.07.1993\~року передбачено,\~що сума коштів, яка підлягає відшкодуванню, визначається закладом охорони здоров`я, в якому перебував на лікуванні потерпілий, виходячи з кількості ліжко-днів, проведених ним в стаціонарі та вартості витрат на його лікування в день. \~ \~ \~ \~Згідно п. 4 вказаного Порядку стягнені в установленому порядку кошти залежно від джерела фінансування закладу охорони здоров`я, у якому перебував на стаціонарному лікуванні потерпілий, зараховуються до відповідного бюджету або на користь юридичної особи (відомства), якій належить заклад охорони здоров`я. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 18 Закону України «Основи Законодавства України про охорону здоров`я» фінансування охорони здоров`я здійснюється за рахунок Державного бюджету України та місцевих бюджетів, фондів медичного страхування, благодійних фондів та будь-яких інших джерел, не заборонених законодавством. Отже, лікування потерпілого проводилося закладом охорони здоров`я, а саме КНП «Хмельницька обласна лікарня» Хмельницької обласної ради, яка фінансується за рахунок коштів Державного бюджету на підставі договору про медичне обслуговування населення за програмою медичних гарантій та обласного бюджету на підставі рішення обласної ради, тому відповідні кошти стягуються частково до Державного бюджету в сумі 17579,63 грн та обласного бюджету в сумі 545,22 грн. Судом також зауважується, що пунктом 3 частини першої\~статті 131-1 Конституції України\~визначено, що представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом, здійснює прокуратура. Питання представництва інтересів держави прокурором у суді врегульовано у статті 23 Закону, який набрав чинності 15.07.2015. Частина перша цієї статті визначає, що представництво прокурором держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Згідно з абзацами першим та другим частини третьої статті 23 Закону прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини. Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала, що у випадку, коли держава вступає в цивільні правовідносини, вона має цивільну правоздатність нарівні з іншими їх учасниками. Держава набуває і здійснює цивільні права й обов`язки через відповідні органи, які діють у межах їхньої компетенції. Отже, поведінка органів, через які діє держава, розглядається як поведінка держави у відповідних, зокрема цивільних правовідносинах. Тому у відносинах, у які вступає держава, органи, через які вона діє, не мають власних прав і обов`язків, а наділені повноваженнями (компетенцією) представляти державу у відповідних правовідносинах (висновки Великої Палати Верховного Суду, викладені в підпунктах 6.21, 6.22 постанови від 20.11.2018 у справі № 5023/10655/11, підпунктах 4.19, 4.20 постанови від 26.02.2019 у справі № 915/478/18, пункті 26 постанови від 26.06.2019 у справі № 587/430/16-ц, пункті 21 постанови від 15.01.2020 у справі № 698/119/18, пункті 35 постанови від 18.03.2020 у справі № 553/2759/18, підпункті 8.5 постанови від 06.07.2021 у справі № 911/2169/20). Велика Палата Верховного Суду також звертала увагу на те, що в судовому процесі держава бере участь у справі як сторона через її відповідний орган, наділений повноваженнями у спірних правовідносинах (пункт 35 постанови Великої Палати Верховного Суду від 27.02.2019 у справі № 761/3884/18). Тобто під час розгляду справи в суді фактичною стороною у спорі є держава, навіть якщо позивач визначив стороною у справі певний орган (пункт 27 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2019 у справі № 587/430/16-ц). Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені\~Конституцією\~та законами України (частина друга\~статті 19 Конституції України). Частина третя\~статті 56 ЦПК України\~встановлює, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Відповідно до частини четвертої цієї ж статті прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує: 1) в чому полягає порушення інтересів держави, 2) необхідність їх захисту, 3) визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає 4) орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах (частина четверта\~статті 56 ЦПК України). При цьому частиною четвертою статті 23 Закону передбачено, що наявність підстав для представництва може бути оскаржена суб`єктом владних повноважень. Таке оскарження означає право на спростування учасниками процесу обставин, на які посилається прокурор у позовній заяві, поданій в інтересах держави в особі компетентного органу, для обґрунтування підстав представництва. Судом звертається увага, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Прокурор не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може і бажає захищати інтереси держави. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідний компетентний орган, який усупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно. Наведені висновки викладені в постановах Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18 та від 06.07.2021 у справі № 911/2169/20. Отже, звертаючись до суду з позовом в інтересах держави в особі відповідного уповноваженого органу, прокурор не замінює цей орган у судовому процесі, однак і не виконує функцію його представництва, оскільки представляє державу та є окремим самостійним суб`єктом звернення. \~ \~ \~ \~Таким чином\~судом також\~враховано,\~що уповноваженими\~державою органами\~на здійснення відповідних функцій у спірних правовідносинах, а саме Хмельницькою обласною радою, Національною службою здоров`я України заходи щодо захисту інтересів держави з питань стягнення зазначених коштів з [PERSON] не вжито, тому з даним позовом звертається прокурор, щоб інтереси держави не залишались не захищеними, який набуває статусу позивача. Підстави звернення до суду прокурором обґрунтовано у позовній заяві та підтверджено належними та достатніми доказами (а.с.22-29, 34). Європейський суд з прав людини зазначає, що сторонами цивільного провадження є позивач і відповідач. Підтримка, що надається прокуратурою одній зі сторін, може бути виправдана за певних обставин, наприклад, при захисті інтересів незахищених категорій громадян (дітей, осіб з обмеженими можливостями та інших категорій), які, ймовірно, не в змозі самостійно захищати свої інтереси, або в тих випадках, коли відповідним правопорушенням зачіпаються інтереси великої кількості громадян, або у випадках, коли потрібно захистити інтереси держави (рішення від 15.01.2009 у справі «Менчинська проти росії», заява № 42454/02, п.35). Відповідно до\~п.6\~ч.1\~ст.5\~Закону України\~«Про судовий\~збір» від\~сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Відповідно до ч.6 ст.141 ЦПК України передбачено, якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави, а тому з [PERSON] слід стягнути судовий збір на користь держави у розмірі 3 028 грн.

Outcome: approved