Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-27 00:00:00

Представник позивача [PERSON] , яка діє на підставі довіреності від 13.02.2024 (а.с. 44), через підсистему «Електронний суд» звернулася до суду з позовом до [PERSON] в якому просила: стягнути з [PERSON] на користь АТ «Перший Український Міжнародний Банк» заборгованість за Кредитним договором № 2001594142701 від 17.05.2020 в розмірі 61164,84 грн. Також просила стягнути з відповідача понесені судові витрати в розмірі 2422,40 грн сплаченого судового збору. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що 17.05.2020 між АТ «Перший Український Міжнородний Банк» та [PERSON] укладено кредитний договір № 2001594142701 на підставі якого відповідачу видано кредитну картку з кредитним лімітом в сумі 3000 грн, який пізніше було збільшено до 34700 грн. Умовами Публічної пропозиції ПАТ «ПУМБ» на укладення Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб передбачено право Банку змінювати клієнту кредитний ліміт. Позивач направив письмову вимогу (повідомлення) відповідачу, які проігноровані останнім, у відповідний строк заборгованість не погашена. Відповідач не виконує свої кредитні зобов`язання належним чином довготривалий строк. Заборгованість відповідача перед позивачем станом на 01.07.2024 складає 61164,84 (шістдесят одна тисяча сто шістдесят чотири гривні 84 копійки) грн, з яких: 34580,23 грн заборгованість за кредитом; 26584,61 грн заборгованість процентами. Ухвалою суду від 02.10.2024 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. 29.10.2024 задоволено клопотання відповідача про надання строку для подачі відзиву. 27.11.2024 відповідач подала відзив на позов, у якому позовні вимоги не визнала, просить в позові відмовити з таких підстав. Підписання паспорту споживчого кредиту не означає укладення договору, а є лише способом підтвердження переддоговірного виконання обов`язку кредитодавця, оскільки в паспорті споживчого кредиту не відбувається фіксація волі сторін договору та його змісту. Крім того, відповідач, посилаючись на пункт 6-1 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про споживче кредитування», вказує, що у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після дня його припинення або скасування у разі прострочення споживачем виконання зобов`язань за договором про споживчий кредит споживач звільняється від відповідальності перед кредитодавцем за таке прострочення. У разі допущення такого прострочення споживач звільняється, зокрема, від обов`язку сплати кредитодавцю неустойки (штрафу, пені) та інших платежів, сплата який передбачена договором про споживчий кредит за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) споживачем зобов`язань за таким договором. Забороняється збільшення процентної ставки за користування кредитом з причин інших, ніж передбачені частиною четвертою статті 1056-1 Цивільного кодексу України, у разі невиконання зобов`язань за договором про споживчий кредит у період, зазначений у цьому пункті. Законом установлено, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена договором про споживчий кредит, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за таким договором, підлягають списанню кредитодавцем. Враховуючи наведені норми відповідач вважає, що якщо є невиплачений кредит станом на воєнний період, боржник не нестимете відповідальність за несплату боргу під час воєнного стану, а також в тридцятиденний строк після його припинення або скасування. Крім того, відповідачк частково оплатила тіло кредиту - в розмірі 20000,00 грн, надавши суду копію квитанції на підтвердження оплати. Позивач та його представник належним чином повідомлені про дату, час та місце судового розгляду, представник позивача в судове засідання не з`явилася, у позовній заяві заявила клопотання про розгляд справи за відсутності представника ПАТ «ПУМБ», не заперечує проти заочного розгляду справи (а.с. 6, 67, 68). Відповідач в судове засідання не з`явилася, належним чином повідомлена про дату, час та місце судового розгляду, про причини неявки суд не повідомила, 28.11.2024 подала заяву про розгляд справи без її участі (а.с. 69, 75). Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, встановив таке. 17.05.2020 відповідач звернулася до АТ «ПУМБ» з метою отримання банківських послуг у зв`язку із чим підписала Заяву № 2001594142701 на приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, за умовами якої підтвердила, що приймає Публічну пропозицію АТ «ПУМБ» на укладення договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб (далі ДКБО), яка розміщена на сайті ПАТ «ПУМБ» pumb.ua, в повному обсязі, з урахуванням умов надання всіх послуг, як обраних безпосередньо при прийнятті ДКБО, так і послуг, що можуть бути надані в процесі обслуговування (з урахуванням всіх змін) і погодилася з тим, що може обирати будь-які передбачені ДКБО послуги, в тому числі через Дистанційні канали обслуговування (за наявності технічної можливості у Банку). Зі змісту заяви також вбачається, що відповідачу було відкрито на його ім`я поточний рахунок № [NUMBER] у гривні, видано кредитну карку № [NUMBER] та встановлено кредитний ліміт у сумі 3000 гривень. Крім того, Заява на приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб містить інформацію щодо: розрахункового дня, яким є 30 число кожного місяця, платіжної дати 30 число місяця, строку дії кредитного ліміту 12 місяців, зі спливом вказаного строку дія кредитного ліміту продовжується кожного разу на той самий строк у разі відсутності заперечень будь якої сторони, або підстав для його скорочення у порядку визначеному ДКБО. В Заяві також зазначено, що розмір мінімального платежу та інші умови надання та обслуговування кредитної картки встановлюються відповідно до умов ДКБО в залежності від типу кредитної картки. Підписанням заяви заявник підтвердила, що нею отримана у непошкодженому стані платіжна картка, а також, що вона ознайомлена з правилами користування платіжною карткою, які клієнту надано в дату підписання заяви, шляхом розміщення на сайті банку як складову частину ДКБО. У Заяві на приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб міститься інформація про процентну ставку стандартну 47,88% та реальну річну процентну ставку 47,88%, а також орієнтовну загальну вартість кредиту для споживачів за весь строк користування кредитом 1257,86 грн (розрахунок зроблено за умови виникнення заборгованості в розмірі 1000 грн та її погашенням строком 12 місяців рівними платежами). У розділі 3 «Заключні положення (кредитна картка)» встановлені розміри штрафу, які банк має право застосовувати до клієнта у випадку невиконання чи несвоєчасного виконання зобов`язання. У заяві зазначено, що клієнт отримала від банку примірник заяви про приєднання до договору комплексного банківського обслуговування № 2001594142701 від 17.05.2020 (а. с. 11). 17.05.2020 відповідачем власноручно підписано паспорт споживчого кредиту, в якому вказано основні умови кредитування, розмір відсоткової ставки та порядок повернення кредиту: тип кредиту кредитна лінія; сума і ліміт кредиту 3000 грн; спосіб і строк надання кредиту шляхом встановлення відновлювальної кредитної лінії в межах встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок з дня прийняття рішення банком; процентна ставка фіксована; стандартна процентна ставка 47,88% річних, строк кредитування (в місяцях ) 12, у разі спливу продовжується на той самий період за відсутності заперечень сторін. (а. с. 11-12). Відповідно до Публічної пропозиції АТ «ПУМБ» на укладення договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, затвердженої рішенням правління АТ «ПУМБ» (протокол № 760 від 12.06.2024), передбачено право Банку змінювати клієнту кредитний ліміт. Згідно пункту 4.3.6.4. частини 4 Публічної пропозиції ПАТ «ПУМБ» на укладення Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб встановлено право банку змінити (зменшити, збільшити) розмір наданого Кредитного ліміту або закрити Кредитний ліміт взагалі за умови інформування Клієнта шляхом направлення SMS- повідомлення на Номер мобільного телефону. В SMS-повідомленні про зміну розміру Кредитного ліміту Банк повідомляє Клієнту новий розмір Кредитного ліміту. У разі незгоди Клієнта із зміненим розміром Кредитного ліміту, за винятком випадку, передбаченого п. 4.2.19. Розділу ІІ цього Договору Клієнт протягом 30 (тридцяти) календарних днів повинен звернутися до Банку та особисто подати відповідну письмову заяву. У випадку, якщо Клієнт протягом вказаного строку не заявив про свою незгоду зі зміною розміру Кредитного ліміту та/або здійснив першу Платіжну операцію після отримання вказаного SMS-повідомлення Банку згода Клієнта зі зміною умов Договору вважається підтвердженою (а.с. 21 - зворт). Позивачем надано довідку про збільшення кредитного ліміту згідно з якою банком було встановлено кредитний ліміт по договору № 2001594142701 на картку [PERSON] в розмірі 3000,00 грн, який надалі був збільшений: 19.02.2021 - 7000,00 грн, 22.04.2021 -12000,00 грн, 19.05.2021 - 17000,00 грн, 15.06.2021 22000,00 грн, 23.07.2021 30000,00грн, 20.08.2021 32700,00 грн, 13.01.2022 33700,00 грн, 16.02.2022 34700,00 грн, 27.02.2022 34058,00 грн, 03.03.2022 34700,00 грн (а. с. 31). Відповідно до виписки з особового рахунку № [NUMBER] за період з 17.05.2020 по 01.07.2024 [PERSON] з моменту отримання кредитної картки, тобто із 19.05.2020, по 17.12.2023 користувалась кредитною карткою, здійснюючи зняття коштів з кредитної картки та її поповнення (а.с. 34-43). Згідно з розрахунком заборгованості станом на 01.07.2024, заборгованість [PERSON] перед АТ «ПУМБ» складає 61164,84 грн, у тому числі: зі сплати процентів - 26584,61 грн, за сумою кредиту - 34580,23 грн. а.с.31-34). З метою досудового врегулювання спору, позивачем було направлено на адресу відповідача письмову вимогу (повідомлення) Вих. № КНО-44.2.2/382 від 02.07.2024, яка залишена ним без відповідного реагування (а. с. 28-30). 04.11.2024 відповідачем внесено кошти на рахунок № [NUMBER] АТ «ПУМБ» в розмірі 20000,00 грн на погашення заборгованості за кредитним договором № 2001594142701 від 17.05.2020, що підтверджується квитанцією АТ «Універсал банк» № С6СК-Н746-К65Н-ЗЕКР від 04.11.2024 (а.с. 74). Відповідно до ч. 1, 2 ст.207 ЦК України, правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом ст. 626, 628 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Згідно зі ст. 634 ЦК України, договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Договір приєднання може бути змінений або розірваний на вимогу сторони, яка приєдналася, якщо вона позбавляється прав, які звичайно мала, а також якщо договір виключає чи обмежує відповідальність другої сторони за порушення зобов`язання або містить інші умови, явно обтяжливі для сторони, яка приєдналася. Сторона, яка приєдналася, має довести, що вона, виходячи зі своїх інтересів, не прийняла б цих умов за наявності у неї можливості брати участь у визначенні умов договору. Відповідно до ч. 1 ст. 638 ЦК України, договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Згідно ст. 639 ЦК України, договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом. Якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася. Положеннями ч. 1, 2 ст. 1054 ЦК України визначено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти, (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. За змістом ст. 1056-1 ЦК України, розмір процентів та порядок їх сплати за договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів. Відповідно до ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно зі ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Частиною 3 ст.12 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно ч. 6 ст. 81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Як встановлено судом, відповідач, підписавши Заяву про приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування, підтвердила повне ознайомлення з інформацією про отримані кредитні послуги, які містять основні умови кредитування з урахуванням побажань споживача; інформацію щодо реальної річної процентної ставки та орієнтовної загальної вартості кредиту для споживача; порядок повернення кредиту; розмір відсотків; розміри комісій та штрафів тощо. Тобто, сторонами при укладенні договору були досягнуто згоди з усіх істотних умов. Суд вважає, що заслуговують на увагу доводи відповідача про те, що підписання паспорту споживчого кредиту не означає укладення договору, а є лише способом підтвердження переддоговірного виконання обов`язку кредитодавця, оскільки в паспорті споживчого кредиту не відбувається фіксація волі сторін договору та його змісту. Однак укладення кредитного договору між АТ «ПУМБ» та [PERSON] відбулось шляхом підписання відповідачем 17.05.2020 Заяви № 2001594142701 про приєднання до договору комплексного банківського обслуговування, за умовами якої відповідач підтвердила, що приймає Публічну пропозицію АТ «ПУМБ» на укладення договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб (далі ДКБО), яка розміщена на сайті ПАТ «ПУМБ» pumb.ua, в повному обсязі. Щодо звільнення від відповідальності боржника за порушення кредитних зобов`язань слід зазначити таке. Статтею 611 ЦК України передбачені правові наслідки порушення зобов`язання, до яких належать: припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди. У статті 549 ЦК України розкрито зміст поняття неустойки, згідно із яким неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Згідно зі статтею 536 цього ж Кодексу за користування чужими грошовими коштами боржник зобов`язаний сплачувати проценти, якщо інше не встановлено договором між фізичними особами або законом про банки і банківську діяльність. Розмір процентів за користування чужими грошовими коштами встановлюється договором, законом або іншим актом цивільного законодавства. Верховний Суд у постанові від 03.12.2021 № 910/14180/18 звернув увагу, що за своєю правовою природою проценти є винагородою (платою) за користування грошовими коштами. Натомість неустойка є видом забезпечення виконання зобов`язання та за своєю правовою природою є штрафною санкцією, яка може застосовуватись до боржника у разі порушення ним зобов`язання. Позивач просить стягнути з відповідача заборгованість за тілом кредиту та за відсотками. Вимоги про стягнення штрафних санкцій, нарахованих за порушення виконання (прострочення виконання, невиконання чи часткове виконання) кредитних зобов`язань (штрафу чи пені) позивач не пред`являв, а тому заперечення відповідача проти позову з підстав необхідності звільнення її від відповідальності перед кредитодавцем за несплату боргу суд вважає необґрунтованими. Крім того, суд звертає увагу відповідача, що пункт 6-1 розділу IV "Прикінцеві та перехідні положення", згідно із яким у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після дня його припинення або скасування у разі прострочення споживачем виконання зобов`язань за договором про споживчий кредит споживач звільняється від відповідальності перед кредитодавцем за таке прострочення втратив чинність на підставі Закону України № 3498-IX від 22.11.2023. Отже, судом встановлено, що отримавши кредитні кошти, відповідач не виконала взятих на себе зобов`язань зі своєчасного та в повному обсязі їх повернення, а також сплати відсотків за користування кредитними коштами у розмірі, погодженому сторонами, що підтверджується наданою позивачем випискою по рахунку. З наданого позивачем розрахунку заборгованості, який не спростований відповідачем, встановлено, що відповідач [PERSON] має заборгованість за кредитним договором № 2001594142701 станом на 01.07.2024 року (включно) у розмірі 61164,84 грн, в тому числі: 34580,23 грн заборгованість за сумою кредиту; 26584,61 грн заборгованість за відсотками за користування кредитом; 0 гривень заборгованість за комісією. 27.11.2024 відповідачем надано суду платіжну інструкцію АТ «Універсал банк» № С6СК-Н746-К65Н-ЗЕКР від 04.11.2024, згідно із якою відповідач здійснила платіж на рахунок № [NUMBER] в АТ «ПУМБ» в розмірі 20000,00 грн на погашення заборгованості за кредитним договором № 2001594142701 від 17.05.2020. Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне позовні вимоги задовольнити частково, врахувавши кошти, сплачені відповідачем на рахунок АТ «ПУМБ», згідно з платіжною інструкцією № С6СК-Н746-К65Н-ЗЕКР від 04.11.2024 в розмірі 20000,00 грн, та стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість за кредитним договором в розмірі 41164,84 грн. Відповідно до частини 1 статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Зважаючи на те, що суд прийшов до висновку про задоволення позову частково, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню 1630,31 грн судового збору. На підставі викладеного,

Outcome: partial