Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-08 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з вказаною позовною заявою до відповідача в якій прохає визнати незаконними нарахування КВП «Теплоенерго м. Горішні Плавні» за гарячу воду в квартирі [ADDRESS] , що належить [PERSON] за жовтень 2023 року, листопад 2023, грудень 2023, січень 2024 року по загально будинковому обліку на кількість зареєстрованих осіб в розмірі 121,99515 м3, оплата за яку склала 14\~011 грн 15 коп., без урахування показників лічильників гарячої води заводські номери №662709, №621741. Зобов`язати КВП «Теплоенерго м. Горішні Плавні» здійснити перерахунок заборгованості з гарячого водопостачання по особовому рахунку [NUMBER] в квартирі [ADDRESS] , що відкритий на ім`я [PERSON] за жовтень 2023 року, листопад 2023 року, грудень 2023 року, січень 2024 року згідно показників лічильників гарячої води заводські номери № [NUMBER] , №621741, стягнути з КВП «Теплоенерго м. Горішні Плавні» судові витрати на правову допомогу в сумі 56\~500 грн. Заявлені вимоги мотивує тим, що вона є власником квартири [ADDRESS] , в якій встановлено два лічильники обліку гарячої води: на кухні - лічильник заводський номер 662709; в ванній - лічильник заводський номер 621741. 09.09.2022 КВП «Теплоенерго м.Горішні Плавні» складено акт зняття контрольних показників лічильників гарячої води у споживача, згідно якого показники лічильників у квартирі станом на 09.09.2022 склали: на кухні - лічильник заводський номер 662709 438,811 м3; в ванній - лічильник заводський номер 621741 771,487 м3. 20.01.2024 ТОВ «Водосервіс - 2023», який діє на підставі Договору № 01/09/23 від 30.08.2023 від імені [PERSON] , складено акт зняття з абонентського обліку лічильників води від 20.01.2024 та акт прийняття на абонентський облік лічильників води від 20.01.2024, згідно яких лічильники станом на 20.01.2024 мали наступні показники: на кухні - лічильник заводський номер 662709 438,992 м3; в ванній - лічильник заводський номер 621741 771,543 м3. За період з 09.09.2022 по 20.01.2024 показники лічильника гарячої води не змінилися через невикористання позивачем гарячої води, а різниця в кухні на 0,111 м3 та в ванній кімнаті на 0,056 м3 пов`язана з повіркою лічильників 20.01.2024 під час якої проводилася прогонка води для перевірки дійсності показників. Згідно інформації отриманої від відповідача, лічильники гарячої води в квартирі повинні були пройти державну повірку до 04.09.2022, а тому з урахуванням Закону України «Деякі питання повірки законодавчо врегульованих засобів вимірювальної техніки в умовах воєнного та надзвичайного стану», лічильники гарячої води були зняті 01.10.2023 з абонентського обліку та прийняті на облік 20.01.2024. Проте акт зняття з абонентського обліку лічильників води датований 20.01.2024, а не 01.10.2023, як зазначає відповідач. Також в листі Вих. № 832 від 11.04.2024 вказано, що з 01.10.2023 (закінчення строку повірки) до20.01.2024 (дата прийняття на абонентський облік), нарахування проводилося по загальнобудинковому обліку на кількість зареєстрованих осіб. За період з 01.10.2023 по 20.01.2024 по загальнобудинковому обліку на 5 осіб споживання гарячої води в квартирі позивача нараховано споживання гарячої води в розмірі 304,98797 м3, що склало 35\~027 грн 88 коп. Після надання позивачем документів про проживання в квартирі на 5 осіб, а 1 особи, відповідачем здійснено перерахування (зменшення) на 3 осіб. Тобто об`єми споживання гарячої води, що були нараховані на 5 осіб (304,98797 м3), зменшено за вирахуванням нарахованих об`ємів на 3 осіб (182,99282 м3), що склало 21\~016 грн 73 коп., у зв`язку з чим залишок на 2 осіб склав 121,99515 м3, що склало 14\~011 грн 15 коп. Враховуючи показники лічильників гарячої води, які з 2022 року по 2024 року не були змінені не відбулося споживання послуги, а також те, що зняття з абонентського обслуговування лічильників відбулося не 01.10.2023, а 20.01.2024, вважає, що відповідачем безпідставно нараховано споживання гарячої води за 3 місяці та 20 днів в об`ємі 121, 99515 м3.Відповідач посилається на те, що позивачка була обізнана з терміном прийняття на абонентський облік лічильників гарячої води, а тому зі спливом строку їх державної повірки, саме позивач несе негативні ризики, зокрема у формі нарахування по загальнобудинковому обліку на кількість зареєстрованих осіб, що суперечить вимогам нормативно-правових актів, що регулюють дані правовідносини. Акт зняття з абонентського обліку лічильника води від 20.01.2024 містить інформацію про відсутність у вузлах обліку механічних пошкоджень та відсутність втручання в роботу лічильника, наявність відбитків повірочного тавра. Після повірки 20.01.2024 та складання Акту приймання на абонентський облік лічильників води від 20.01.2024 (зняття та прийняття на облік в один день) було залишено ті ж самі лічильники з заводськими номерами №662709, №621741, що є доказом їх справності та відповідно даних, що вони відображають. Позивач вважає, що її права порушені відповідачем безпідставним нарахуванням споживання гарячої води в розмірі 121,99515 м3, яка фактично не споживалася, з огляду що вона звертається до суду із вказаним позовом. Ухвалою Комсомольського міського суду Полтавської області від 29.10.2024 позовна заява [PERSON] прийнята до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Ухвалою Комсомольського міського суду Полтавської області від 09.12.2024 представнику позивача відмовлено у задоволенні клопотання про розгляд справи в порядку спрощеного провадження з викликом (повідомленням) сторін. Представником відповідача КВП «Теплоенерго » м. Горішні Плавні подано відзив на позовну заяву, в якому проти позовних вимог заперечує та зазначає, що лічильники гарячої води за вдресою: [ADDRESS] , повинен був пройти державну повірку до 04.09.2022. У зв`язку з тим, що державна повірка лічильників гарячої води своєчасно не була виконана, згідно вимог Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність» та Постанови № 440 від 07.04.2023 «Деякі питання повірки законодавчо регульованих засобів вимірювальної техніки в умовах воєнного та надзвичайного стану», лічильник гарячої води 01.10.2023 був знятий з абонентського обліку. 04.06.2023 на підставі Постанови Кабінету Міністрів України від 07.04.2023 №440 «Деякі питання повірки законодавчо регульованих засобів вимірювальної техніки в умовах воєнного та надзвичайного стану» втратила чинність постанова Кабінету Міністрів України від 05.04.2022 №41. Подання на повірку лічильників води, газу, електроенергії, теплолічильників на території України забезпечується упродовж 3-х місяців після закінчення опалювального сезону, крім територій зазначених у пунктах 1 і 2 цієї постанови: тимчасово окупованих Російською Федерацією, активних бойових дій, можливих бойових дій. Інформація про поновлення державної повірки, згідно вимог Постанови №440, була розміщена на офіційному сайті підприємства, в засобах масової інформації та на під?їздах житлових будинків. Лічильник гарячої води було прийнято на облік 20.01.2024 після проведення державної повірки. За період з 01.10.2023 по 20.01.2024 нарахування проводились по загальнобудинковому обліку по кількості зареєстрованих осіб, на підставі того, що житловому будинку [ADDRESS] . Конституції встановлено вузол комерційного обліку гарячої води (тепловодолічильник). Згідно п.4 розділу І Методики «для розподілу не приймаються показання вузла розподільного обліку, приладу розподільного обліку теплової енергії, що зняті (надані), починаючи з дати встановлення факту виходу його з ладу (закінчення строку повірки засобу вимірювальної техніки, що входить до його складу) або встановлення факту несанкціонованого втручання в його роботу (самовільний демонтаж, умисне знищення, пошкодження, розкомплектування, у тому числі порушення цілісності пломб, тощо), приладу до дати прийняття на абонентський облік відремонтованого чи заміненого вузла розподільного обліку розподільного обліку теплової енергії або повіреного засобу вимірювальної техніки, що входить до його складу». Показники лічильника гарячої, води квартири N [ADDRESS] , передавались через особовий кабінет Єдиної міської автоматизованої системи « НОВА-КОМ», де було вказано наступній термін проведення державної повірки лічильника гарячої води ( копія листа ТОВ «НОВА-КОМ» додається). Термін, на який лічильник гарячої води прийнятий на абонентській облік, вказаний в попередньому акті приймання лічильників води на абонентській облік. Даний акт був складений у двох примірниках, один із яких знаходиться у споживача, тобто гр. [PERSON] була ознайомлена з датою наступної повірки ( копії актів знаходяться в матеріалах справи). Представником позивача [PERSON] адвокатом Остащенко О.М. подано додаткові пояснення щодо яких посилається відповідач, в яких зазначає, що відповідачем не подано доказів того, що лічильники гарячої води зняті з обліку 01.10.2023, адже згідно акту зняття з абонентського обліку лічильники води зняті з обліку 20.01.2024. Крім того, зазначає, що відповідачем не подано доказів того, на підставі якого саме документу нарахування з 01.1.02023 здійснювалися по загальнобудинковому обліку на кількість зареєстрованих осіб. У силу положень ч.5 ст.279 ЦПК України судом розглянуто справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. У відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Відповідно до ст.2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Статтею 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів Згідно ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст.81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексу. Дослідивши докази наявні в матеріалах справи за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, надавши оцінку належності, допустимості, достовірності кожного доказу окремо, а також достатності і взаємного зв`язку доказів у їх сукупності судом встановленні наступні обставини. За відомостями з інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] (а.с.14). [PERSON] є споживачем послуг з централізованого опалення та гарячого водопостачання, які надає КВП «Теплоенерго» м. Горішні Плавні за адресою: [ADDRESS] (а.с.14). У вказаній квартирі встановлені два лічильники обліку гарячої води: на кухні лічильник № 662709, в ванній - лічильник № 621741. Відповідно до акту приймання на абонентський облік лічильників води від 17.09.2018, за адресою: [ADDRESS] , виконано технічний огляд лічильників та їх повірка (а.с.20). Згідно акту зняття контрольних показань лічильників гарячої води у споживачів від 09.09.2022, представниками КВП «Теплоенерго» м. Горішні Плавні знято контрольні покази лічильників за адресою: [ADDRESS] , які складають: кухня лічильник № 662709 438,811 м3, ванна - лічильник № 621741 771,487 м3 (а.с.23). Відповідно до акту від 20.01.2024 складеного представником ТОВ «Водосервіс - 2023», який діє на підставі договору № 01/09/23 від 30.08.2023 з КВП «Теплоенерго» м.Горішні Плавні, споживачем [PERSON] , яка проживає за адресою: [ADDRESS] , укладено акт про виконання технічного огляду лічильників і перевірки НТД на підставі чого приймаються на абонентський облік шляхом встановлення пломб. Водолічильник №662709 покази 438, 992 м3, водолічильник №621741 покази 771,543 м3 (а.с.24). Як убачається з відповіді на адвокатський запит [PERSON] , директором КВП «Теплоенерго» м. Горішні Плавні [PERSON] повідомлено, що лічильник гарячої води за адресою: [ADDRESS] , повинен був пройти державну повірку до 04.09.2022. У зв`язку з тим, що державна повірка лічильників гарячої води своєчасно не була виконана, згідно вимог Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність» та Постанови № 440 від 07.04.2023 «Деякі питання повірки законодавчо регульованих засобів вимірювальної техніки в умовах воєнного та надзвичайного стану», лічильник гарячої води був знятий з абонентського обліку 01.10.2023 та прийнятий на облік 20.01.2024. Нарахування проводилися по загальнобудинковому обліку на кількість зареєстрованих осіб. Показники лічильника гарячої води передавались через особовий кабінет, де було вказано наступній термін проведення державної повірки лічильника гарячої води. Термін на який лічильник гарячої води прийнятий на абонентській облік вказаний в попередньому акті приймання лічильників води на абонентській облік. Даний акт був складений у двох примірниках, один із яких знаходиться у споживача, тобто гр. [PERSON] була ознайомлена з датою наступної повірки. За цією адресою згідно заяви гр. [PERSON] від 26.01.3024 та наданих підтверджуючих документів про відсутність мешканців квартири ( [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] ) за період з 01.10.2023 по 20.01.2024 був зроблений перерахунок на 3-х осіб на суму 21 016,73 грн. за 182,99278 м3. Підтверджуючі документи (довідку з тимчасового проживання, роботи, лікування, навчання, проходження служби, документа право на виїзд з України чи в`їзд в Україну) на [PERSON] гр. [PERSON] не надала. Законом України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання» визначено : вузол комерційного обліку - вузол обліку, що забезпечує загальний облік споживання відповідної комунальної послуги в будівлі, її частині (під?їзді), обладнаній окремим інженерним вводом; вузол розподільного обліку - вузол обліку, що забезпечує індивідуальний облік споживання відповідної комунальної послуги в будівлях, де налічуються два та більше споживачів; Відповідно до статті 17 Закону про метрологію періодична повірка, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування і монтаж) вузлів обліку, що забезпечують індивідуальний облік споживання теплової енергії та води в квартирах (приміщеннях) будинку, здійснюються за рахунок власників таких вузлів обліку, якщо інше не встановлено договором. Індивідуальним договором на надання послуги з постачання гарячої води не передбачені роботи із проведення позачергової державної повірки розподільного обліку за рахунок виконавця. Станом на 01.03.2024 заборгованість за послугу з постачання гарячої води складає 13 982,07 грн (а.с.18-19). Правовідносини, які виникли між сторонами регулюються Законом України «Про житлово-комунальні послуги», Законом України «Про метрологію та метрологічну діяльність», Законом України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання», Правилами надання послуг з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України № 85 від 02.02.2022, Правилами надання послуги з постачання гарячої води, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України № 1182 від 11.12.2019, та Порядком подання засобів вимірювальної техніки на періодичну повірку, обслуговування та ремонт, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України № 474 від 08.07.2015. Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» житлово-комунальні послуги\~це результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та/або перебування осіб у житлових і нежитлових приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил, що здійснюється на підставі відповідних договорів про надання житлово-комунальних послуг. До житлово-комунальних послуг належать, зокрема, послуги з постачання гарячої води (п. 2 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»). Відповідно до ч.1 ст.22 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» одиниця виміру обсягу спожитої споживачем гарячої води визначається правилами надання відповідної комунальної послуги, що затверджуються уповноваженим законом органом. Частиною 4 ст. 22 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» передбачено, що послуга з постачання гарячої води надається згідно з умовами договору, що укладається з урахуванням особливостей, визначених цим Законом, та вимогами правил надання послуг з постачання гарячої води, що затверджуються Кабінетом Міністрів України, якщо інше не передбачено законом. Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» одержувати своєчасно та належної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством і умовами укладених договорів. Відповідно до\~ч.\~2\~ст.4\~Закону України\~«Про комерційний\~облік теплової\~енергії та\~водопостачання» власники (співвласники) приміщень у будівлі, в якій окремі приміщення є самостійними об`єктами нерухомого майна, у разі приєднання такого будинку (будівлі) до зовнішніх інженерних мереж або обладнання такого будинку (будівлі) системою автономного теплопостачання, автономного гарячого водопостачання, автономного водопостачання зобов`язані забезпечити оснащення належних їм приміщень вузлами розподільного обліку відповідно теплової енергії, гарячої води, питної води, крім випадків, передбачених частинами п`ятою - сьомою цієї статті. Відповідно до п.10 ст.1 Закону України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання» обслуговування вузлів обліку - огляд, опломбування/розпломбування, періодична повірка (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж), ремонт засобів вимірювальної техніки, які є складовою частиною вузла обліку, забезпечення дистанційної передачі результатів вимірювання (за наявності), ремонт та заміна допоміжних засобів вузла обліку, а за згодою власника (співвласників) будівлі також охорона або страхування вузла обліку. Згідно з ч. 1 ст. 6 Закону України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання» обслуговування та заміна вузлів комерційного обліку здійснюються оператором зовнішніх інженерних мереж відповідно до цього Закону, якщо інше не передбачено договорами про надання комунальних послуг, укладеними відповідно до\~Закону України\~«Про житлово-комунальні послуги», з урахуванням вимог\~Закону України\~«Про метрологію\~та метрологічну\~діяльність». Оператори\~зовнішніх інженерних\~мереж зобов`язані\~формувати і\~підтримувати в\~наявності обмінний\~фонд вузлів\~комерційного обліку. Витрати оператора зовнішніх інженерних мереж на обслуговування та заміну вузлів комерційного обліку (їх складових частин) відшкодовуються споживачами відповідної комунальної послуги, а також власниками (співвласниками) приміщень, обладнаних індивідуальними системами опалення та/або гарячого водопостачання у такій будівлі, шляхом сплати виконавцю комунальної послуги плати за абонентське обслуговування - за умови укладення індивідуальних договорів або індивідуальних договорів з обслуговуванням внутрішньобудинкових систем про надання комунальних послуг та з урахуванням особливостей, визначених цим Законом і\~Законом України\~«Про житлово-комунальні\~послуги». У разі якщо виконавець комунальної послуги не є оператором відповідних зовнішніх інженерних мереж, він зобов`язаний забезпечити розподіл, збір та перерахування сплачених споживачами та власниками (співвласниками) приміщень, обладнаних індивідуальними системами опалення та/або гарячого водопостачання, коштів на обслуговування та заміну вузла комерційного обліку оператору зовнішніх інженерних мереж відповідно до договору. Частиною 4\~ст.17\~Закону України\~«Про метрологію\~та метрологічну\~діяльність» встановлено,\~що періодична\~повірка,\~обслуговування та\~ремонт (у\~тому числі\~демонтаж,\~транспортування та\~монтаж)\~засобів вимірювальної\~техніки (результати\~вимірювань яких\~використовуються для\~здійснення розрахунків\~за спожиті\~для побутових\~потреб електричну\~енергію і\~газ),\~що є\~власністю фізичних\~осіб,\~спільною власністю\~співвласників багатоквартирного\~будинку,\~здійснюються за\~рахунок суб`єктів\~господарювання,\~що надають\~послуги з\~електро-\~і газопостачання. Відповідальність за своєчасність проведення періодичної повірки, обслуговування та ремонту (у тому числі демонтажу, транспортування та монтажу) засобів вимірювальної техніки (результати вимірювань яких використовуються для здійснення комерційних розрахунків за спожиті теплову енергію і воду) покладається на суб`єктів господарювання, що здійснюють обслуговування відповідних засобів вимірювальної техніки. Періодична повірка, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування і монтаж) вузлів обліку, що забезпечують індивідуальний облік споживання теплової енергії та води в квартирах (приміщеннях) будинку, здійснюються за рахунок власників таких вузлів обліку, якщо інше не встановлено договором. Порядок\~подання таких засобів на періодичну повірку, обслуговування та ремонт, а також порядок оплати за періодичну повірку, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) встановлюються Кабінетом Міністрів України. Згідно із Наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України № 1741 від 13.10.2016 Про затвердження міжповірочних інтервалів законодавчо регульованих засобів вимірювальної техніки, що перебувають в експлуатації, за категоріями, міжповірочний інтервал лічильників води становить 4 роки. Згідно з акту приймання на абонентський облік лічильників води від 17.09.2018, виконано технічний огляд лічильників та їх повірка за адресою: [ADDRESS] , 18.09.2022. Постановою Кабінету Міністрів України №412 від 05.04.2022 Деякі питання законодавчо регульованих засобів вимірювальної техніки в умовах воєнного стану, установлено, що позитивні результати періодичної, позачергової повірки та повірки після ремонту законодавчо регульованих засобів вимірювальної техніки, засвідчені відбитком повірочного тавра на таких засобах чи записом з відбитком повірочного тавра у відповідному розділі експлуатаційних документів та/або оформлені свідоцтвом про повірку законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки, строк дії яких закінчився у період воєнного і надзвичайного стану та протягом місяця після його припинення чи скасування, чинні на період воєнного і надзвичайного стану та протягом трьох місяців після його припинення чи скасування на всій території України або в окремих її місцевостях. Постановою Кабінету Міністрів України від 07.04.2023 №440 Деякі питання повірки законодавчо регульованих засобів вимірювальної техніки в умовах воєнного та надзвичайного стану визнано такою, що втратила чинність,\~постанову Кабінету Міністрів України від 05.04.2022\~№ 412\~«Деякі питання повірки законодавчо регульованих засобів вимірювальної техніки в умовах воєнного стану». Згідно акту від 20.01.2024 лічильники споживача [PERSON] , яка проживає за адресою: [ADDRESS] , прийняті на абонентський облік. Тобто фактично повірка лічильника відбулася 20.01.2024. Будь яких доказів того, що лічильники в квартирі [PERSON] зняті з абонентського обліку 01.10.2023 відповідачем не надано, а отже нарахування з 01.10.2024 по загальнобудинковому обліку на кількість зареєстрованих осіб є незаконним. Згідно з ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 27.03.2019 у справі №229/1539/17 (касаційне провадження № 61-27909сво18) викладено правовий висновок, що саме виконавець послуги несе відповідальність за своєчасну повірку засобу обліку води, встановленого у будинку споживача, його обслуговування і ремонт, в тому числі демонтаж, транспортування та монтаж після повірки. Таким чином, контроль за проведенням періодичної повірки, обслуговування засобів обліку води у тому числі їх демонтаж, транспортування та монтаж повинен здійснюватися виконавцем зазначених послуг. При цьому оплата за повірку лічильника здійснюється споживачем. Тобто, КВП «Теплоенерго» м. Горішні Плавні не контролювало міжповіркові інтервали і не забезпечило проведення повірки установлених у квартирі [PERSON] лічильників водопостачання. Посилання представника відповідача на те, що позивач сплачуючи комунальні послуги через міську автоматизовану систему «Нова Ком» мала самостійно контролювати дату наступної повірки лічильників, суд не приймає до уваги, оскільки саме КВП «Теплоенерго» є виконавцем послуги і на нього покладається обов`язок проводити повірку засобів обліку. З урахуванням\~наведеного,\~вимоги позивача\~про визнання\~незаконним\~нарахування КВП\~«Теплоенерго» м.\~Горішні Плавні\~за гарячу\~воду\~в\~квартирі [ADDRESS] ,\~що\~належить\~ [PERSON] \~за\~період з\~01.10.2023\~по\~20.01.2024\~по\~загальнобудинковому\~обліку на\~кількість\~зареєстрованих\~осіб в\~розмірі\~121,99515\~м3 , оплата за яку склала 14\~011 грн 15 коп., без урахування показників лічильників гарячої води заводські номери №662709, №621741 та зобов`язання КВП «Теплоенерго» м. Горішні Плавні» здійснити перерахунок заборгованості з гарячого водопостачання по особовому рахунку № [NUMBER] в квартирі [ADDRESS] , що відкритий на ім`я [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] ) за період з 01.10.2023 по 20.01.2024 згідно показників лічильників гарячої води заводські номери №662709, №621741. підлягають задоволенню.\~\~ Відповідно до ч.1, 3\~ст.133 ЦПК України\~судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Статтею 137 ЦПК України\~передбачено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірними із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. Згідно із ч.ч.2, 3\~ст.141 ЦПК України\~інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача. При вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися. Суд вказує, що 01.03.2024 між адвокатським бюром «Остащенко» в особі керуючого Остащенко О.М. та [PERSON] укладено договір про надання правової допомоги. 01.03.2024 між адвокатським бюром «Остащенко» в особі керуючого Остащенко О.М. та [PERSON] укладено Додаткову угоду № 1, відповідно до якої сторони визначають розмір гонорару Адвокатського бюро: консультація 2 500 грн; направлення адвокатського запиту з метою отримання інформації 2 500 грн; одна година надання правової допомоги - 3 000 грн; участь в одному судовому засіданні - 3 500 грн; отримання рішення суду - 1 500 грн. Відповідно до акту виконаних робіт до Договору № 119 про надання правової допомоги від 01.03.2024 та Додаткової угоди № 1 від 01.03.2024 адвокат Остащенко О.М. надала [PERSON] правову допомогу, гонорар за яку склав 44\~500 грн, з яких направлення адвокатського запиту 2\~500 грн, аналіз доказів на предмет звернення до суду для захисту 3 години 9\~000 грн; аналіз нормативно-правових актів, що регулюють правовідносини та висновків Верховного суду з аналогічних питань 5 годин 15\~000 грн; складання (написання) позовної заяви 6 годин 18\~000 грн. Відповідно до положень ч.8\~ст.141 ЦПК України\~розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду. Витрати на правову допомогу мають бути документально підтверджені та доведені. Для визначення розміру витрат на професійну правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Відповідно до ст.11 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»\~договір про надання правової допомоги - це домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору. Гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час (ст.30 зазначеного Закону). Відповідно до ч.4 ст.263 ЦПК України\~при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Відповідно до ч. 6 ст.13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»\~ висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.05.2020 у справі №904/4507/18 визначено, що суд повинен оцінювати витрати, що мають бути компенсовані за рахунок іншої сторони, ураховуючи те, чи були вони фактично здійснені, а також їх необхідність. При цьому суд, визначаючи суму відшкодування, має послуговуватися критеріями реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності) та розумності їхнього розміру, зважаючи на конкретні обставини справи та фінансовий стан обох сторін. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (рішення у справі «East/West Alliance Limited»\~проти України», заява № 19336/04). У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Лавентс проти Латвії» зазначено, що відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір. Визначаючи розмір витрат на правничу допомогу, які поніс позивач, суд бере до уваги норми ч. 4 ст. 137 ЦПК України та, врахувавши складність справи, обсяг виконаних адвокатом робіт та значення справи для сторін, з урахуванням вимог розумності та справедливості, вважає необхідним стягнути з відповідача на користь позивача витрати на професійну правничу допомогу в сумі 44 500 грн, які складаються з направлення адвокатського запиту 2\~500 грн, аналіз доказів на предмет звернення до суду для захисту 3 години 9\~000 грн; аналіз нормативно-правових актів, що регулюють правовідносини та висновків Верховного суду з аналогічних питань 5 годин 15\~000 грн; складання (написання) позовної заяви 6 годин 18\~000 грн.. Щодо стягнення з КВП «Теплоенерго м. Горішні Плавні» витрат на правничу допомогу, котрі позивач очікував понести, а саме: участь представника (адвоката) у 3 судових засіданнях 10\~500 грн (3*3500) та отримання рішення у справі 1 500 грн, то такі витрати не належать до стягнення з відповідача з огляду на проведення розгляду справи у спрощеному провадженні без виклику сторін та доступу представника позивача до електронного кабінету ЄСІТС з можливістю отримувати усі процесуальні документи у справі. Крім того, позивач не обмежений у праві самостійно отримати рішення у справі. Питання про судові витрати вирішено судом у відповідності до вимог ст.141 ЦПК України.

Outcome: partial