Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-02 00:00:00

30 серпня 2023 року заявник звернувся до Рокитнянського районного суду Київської області з заявою, в якій просить визнати [PERSON] , [INFO] , недієздатним, встановити над ним опіку та призначити його опікуном [PERSON] , призначити судово-психіатричну експертизу для визначення психічного стану [PERSON] та здатності усвідомлювати ним значення своїх дій та керувати ними. В обґрунтування своїх позовних вимог, заявник посилається на те, що [PERSON] , [INFO] , є його рідним дядьком. Батьки [PERSON] померли, що підтверджується копіями свідоцтв про смерть. Єдиною родичкою [PERSON] , окрім нього, є його мати [PERSON] , проте вона не може опікуватися братом [PERSON] , оскільки сама страждає на захворювання зору та сама потребує догляду. Також зазначає, що він має відстрочку від призову на військову службу під час мобілізації на особливий період на підставі пункту 4 частини 3 статті 23 Закону України "Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію" як близький родич особи, яка зникла безвісти, оскільки його батько зник безвісти 16 грудня 2023 року під час виконання службових обов`язків, щол підтверджується сповіщенням сім`ї (близьких родичів) безвісти зниклого № 5/2560 від 18.12.2023 року (а.с. 54) та довідками (а.с. 75, 76) від № К/116 від 24.06.2024 року та № К/4002 від 23.09.2024 року начальника [INFO] . [PERSON] з 21.06.1995 року має статус інваліда ІІ групи з дитинства, довічно. Лікарська комісія КНП «Рокитнянська багатопрофільна лікарня» 31.01.2024 року надала висновок № 4 про те, що [PERSON] , [INFO] , інвалід ІІ групи внаслідок психічного розладу, за станом свого психічного здоров`я потребує постійного стороннього догляду, довічно (а.с.38). [PERSON] перебуває на обліку у лікаря-психіатра, з підстав своєї хвороби (а.с. 20). Останнім часом стан здоров`я [PERSON] погіршився, і на даний час він не здатний усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. Для захисту його прав заявник просить встановити опіку над [PERSON] , визнати його недієздатним у зв`язку з тяжким психічним захворюванням та призначити йому опікуна - [PERSON] .. Ухвалою суду від 09 лютого 2024 року заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в справі та призначено судове засідання на 29 лютого 2024 року. У судовому засіданні заявник - [PERSON] просив призначити судово-психіатричну експертизу для визначення психічного стану здоров`я його дідька [PERSON] .. На підставі ухвали суду від 30 квітня 2024 року провадження в справі зупинено на час проведення експертизи. Ухвалою суду від 09 серпня 2024 року провадження по справі було поновлено та призначено до судового засідання. У судовому засіданні заявник підтримав свою заяву у повному обсязі, обґрунтовуючи свою позицію викладеними у заяві обставинами. Представник заінтересованої особи, Рокитнянської селищної ради Мосейчук М.В. в судове засідання не з`явилась, через систему «Електронний суд» подала заяву про розгляд справи у відсутності їх представника, заяву [PERSON] визнала та наполягала на її задоволенні. [PERSON] (особа, щодо якої розглядається заява по визнання недієздатною) у судове засідання з`явився, проте на звернення суду не реагує. Представник зінтересованої особи [INFO] у судове засідання не з`явився, про день час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином. Про причини неявки представника суд не повідомляли. Неявка представника заінтересованої особи не перешкоджає розгляду заяви. Представник заявника [PERSON] та представник особи, відносно якої розглядається заява, адвокат Іллінський О.В. у судовому засіданні просили заяву задовольнити. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про те, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за звернення особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. У ст.12 ЦПК України, говориться, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Вимогами частини 1 статті 299 ЦПК України передбачено те, що справи про визнання фізичної особи недієздатною суду розглядає за участю заявника, особи, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною, та представника органу опіки та піклування. Судом встановлено, що [PERSON] являється рідним дідьком заявника [PERSON] (а.с. 6, 7, 8, 9, 12, 13, 14, 17, 18, 21). З довідки МСЕК серії МСЕ № 157216 слідує, що [PERSON] має статус інваліда ІІ групи з дитинства, довічно та потребує постійного стороннього догляду (а.с. 10, 11, 38). Відповідно до Висновку № 4 від 31.01.2024 року лікарської комісії щодо необхідності стороннього догляду за інвалідом І чи ІІ групи внаслідок психічного розладу, [PERSON] , [INFO] , є інвалідом ІІ групи, внаслідок психічного розладу, потребує постійного стороннього догляду, довічно (а.с.38). ґЗгідно акту обстеження місця проживання від 03.07.2023 встановлено, що за адресою місця реєстрації заявника [PERSON] в будинку [ADDRESS] без реєстрації проживає [PERSON] . З акту обстеження матеріально-побутових умов життя сім`ї [PERSON] від 02.06.2023 року слідує, що в квартирі наявні всі необхідні умови для забезпечення комфортного проживання [PERSON] , 1979 року народження, інваліда ІІ групи (довічно), як психічно-хворого (а.с. 15) . З висновку судово-психіатричного експерта № 289-ц від 17.07.2024 року, щодо вирішення питання дієздатності [PERSON] , [INFO] , встановлено, що [PERSON] страждає на хронічний, стійкий психічний розлад - помірну розумову відсталість, F 71.1 за МКХ-10. За своїм психічним станом не здатний усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними (а.с. 63-64) . Відповідно до пункту 1 частини 2 статті 293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи. Згідно з частиною 3 статті 296 ЦПК України заяву про визнання фізичної особи недієздатною може бути подано членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, закладом з надання психіатричної допомоги. Відповідно до частини 1 статті 298 ЦПК України, суд за наявності достатніх даних про психічний розлад здоров`я фізичної особи призначає для встановлення її психічного стану судово-психіатричну експертизу. Відповідно до частини 1 статті 39 ЦК України суд може визнати фізичну особу недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. Однак, Постановою Пленуму Верховного Суду України від 30.05.1997 року № 8 акцентовано увагу судів на тому, що висновок експерта не має на перед встановленої сили та переваги над іншими джерелами доказів, підлягає перевірці й оцінці за внутрішнім переконанням суду, яке має ґрунтуватися на всебічному, повному й об`єктивному розгляді всіх обставин справи у сукупності. Судом доведено, що [PERSON] страждає на хронічний стійкий психічний розлад, яке позбавляє його здатності до розуміння значення своїх дій та їх наслідків, а тому суд приходить до висновку про доцільність визнання [PERSON] недієздатним. Визнаючи [PERSON] недієздатним, суд вважає за необхідне призначити йому опікуна, заявника по справі [PERSON] .. Згідно статті 58 ЦК України опіка встановлюється над фізичними особами, які визнані недієздатними. Відповідно до частини 1 статті 60 статті ЦК України суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування. Таким чином, зібрані у справі докази та їх належна оцінка вказують на наявність підстав для визнання [PERSON] недієздатним та встановлення над ним опіки.

Outcome: approved