Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-03 00:00:00

Представник АТ «Харківобленерго» звернувся до Ленінського районного суду м.Харкова з позовом до [PERSON] про стягнення суми донарахувань згідно акту про порушення Правил\~роздрібного ринку\~електричної енергії (ПРРЕ) у розмірі 6420,35 грн. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач проживає за адресою: [ADDRESS] , і є побутовим споживачем електричної енергії та згідно вимог законодавства зобов`язаний зокрема: дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; оплачувати спожиту-електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та Правил; вносити плату за спожиту електричну енергію виключно на поточний рахунок із спеціальним режимом використання енергопостачальника в уповноваженому банку. 07.11.2012 року зі споживачем укладено договір про користування електричною енергією (далі\~Договір), 01 січня 2019 укладено договір про надання послуг з розподілу електричної енергії, який діє до теперішнього часу. 02.12.2021 року при огляді електроустановки за адресою: . [ADDRESS] , де мешкає відповідач, представниками АТ «Харківобленерго» було виявлено порушення п.п. 8.4.2. «Правил роздрібного ринку електричної енергії», затверджених постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 312 зі змінами та доповненнями (далі\~ПРРЕЕ) «механічне пошкодження комерційного засобу обліку №06959889 (отвір у кожусі). Засіб комерційного обліку знаходиться у кімнаті». За фактом виявленого порушення представниками Холодногірського РРЕ був складений акт про порушення № 2329641 від 02 грудня 2021 року, де зафіксоване вищезазначене порушення та накреслена графічна схема виявленого порушення на момент перевірки. Крім того, складено акт технічного огляду від 02.12.2021 року. На підставі пп. 8.4.12 формули 5 ПРРЕЕ, здійснено нарахування по акту № 2329641 від 02 грудня 2021 року в сумі 6420,35 грн. Ухвалою Ленінського районного суду м. Харкова від 22 жовтня 2024 року провадження по вищевказаній цивільній справі відкрито в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Позивач не надавав клопотань про розгляд справи в загальному порядку, надав заяву в якій проти заочного розгляду справи не заперечує. Відповідач заперечення проти розгляду справи в порядку спрощеного провадження, клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін чи відзив на позов суду не подав, про розгляд справи повідомлявся належним чином. Копія ухвали про відкриття провадження по справі, копія позову та долучених до нього документів, направлялися відповідачу за місцем реєстрації, про що свідчить поштове повідомлення, яке повернулися на адресу суду. Судом,\~враховано,\~що в\~силу вимог\~ч.\~1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України"). При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі „Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини. Розгляд справи проведено у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін у відповідності із ч. 5 ст.\~279\~ЦПК України за наявними у справі матеріалами. Зважаючи на те, що справа розглядалась за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, відповідно до ч. 2 ст.\~247\~ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Суд, дослідивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності, встановив такі факти та відповідні їм правовідносини. Відповідач [PERSON] зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . 07.11.2012 року між сторонами у даній справі укладено договір про користування електричною енергією за адресою: [ADDRESS] . Таким чином судом встановлено, що [PERSON] є споживачем послуг позивача за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до акту про порушення № 232964 від 02.12.2021 року, складеного представниками АТ «Харківобленерго» в присутності споживача, було виявлено порушення п.п. 8.4.2. «Правил роздрібного ринку електричної енергії», затверджених постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 312 зі змінами та доповненнями, а саме\~«механічне пошкодження комерційного засобу обліку №06959889 (отвір у кожусі). Засіб комерційного обліку знаходиться у кімнаті». Відповідно до висновків викладених у протоколі засідання комісії з розгляду актів порушення ПРРЕЕ № 232964 від 28 січня 2022 року, визначений обсяг необлікованої електроенергії складає 1636 кВт год, розраховано збитки у розмірі 7920,35\~грн. 09.02.2022 [PERSON] звернулась до АТ «Харківобленерго» із заявою про погашення донарахування за актом про порушення ПРРЕЕ №232964 від 02.12.2021 року. 09.02.2022 року між [PERSON] та АТ «Харківобленерго» укладено угоду про порядок погашення боргу згідно з графіком погашення заборгованості. Однак споживач порушив умови Угоди та сплатив лише частину заборгованості у сумі 1500,00грн. Залишок неоплаченої заборгованості складає 6420,35грн. Відповідно до ст.714 ЦК України\~за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник)зобов`язується надавати другій стороні(споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач(абонент)зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів тадотримуватись передбаченого договором режиму її використання, також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору постачання енергетичними та іншими ресурсами. Відповідно до ч. 1\~ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії»\~учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Пунктом 14 частини 2\~статті 77\~Закону України\~«Про ринок\~електричної енергії» встановлено, що правопорушеннями на ринку електричної енергії є пошкодження цілісності пломб, повірочного тавра тощо. Взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами, регулюються Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затверджені Постановою національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14 березня 2018 року № 312 (ПРРЕЕ) зі змінами і доповненнями (надалі Правила, ПРРЕЕ). Згідно п. 5.5.5.20, 8.2.4.7, 8.2.5. «Правил роздрібного ринку електричної енергії», затверджених постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 312 зі змінами та доповненнями\~споживач електричної енергії зобов`язаний не допускати безоблікового використання електричної енергії або використання електричної енергії для професійної та/або господарської діяльності на об`єктах, які розраховуються за електричну енергії за тарифом побутових споживачів, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового використання електричної енергії. Визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення таких порушень: самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку. У разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки, оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до цих Правил. За правилами п. 8.2.6 «Правил роздрібного ринку електричної енергії», затверджених постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 312 зі змінами та доповненнями, на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Необлікованою електричною енергією, як зазначено в п. 1.1.2 «Правил роздрібного ринку електричної енергії», затверджених постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року №312 зі змінами та доповненнями, є обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом в електромережі, що належать іншим власникам електричних мереж, але не врахований розрахунковими засобами комерційного обліку або врахований неправильно. Матеріалами справи не спростовані факти порушення, зафіксовані в акті. Доказів добровільної сплати суми збитків відповідач до суду не надав. Відтак, вимоги позову обґрунтуванні, належним чином доведені, а тому підлягають задоволенню у повному обсязі. Крім цього, позивач просить стягнути з відповідача на свою користь понесені ним витрати зі сплати судового збору в сумі 3028,00 грн. Відповідно до ч. 1 ст.141ЦПК України\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивачем при поданні позовної заяви сплачено судовий збір у розмірі 3028,00 гривень, що підтверджено наданим платіжним документом. Оскільки позов підлягає задоволенню, сплачений позивачем судовий збір слід стягнути з відповідача на користь позивача.

Outcome: approved