Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-26 00:00:00

Позивач, [PERSON] , звернулась у суд з позовом, шляхом подання його через систему «Електронний суд», до відповідача, [PERSON] , в якому просить стягнути з останнього на свою користь матеріальну шкоду, заподіяну внаслідок залиття приміщень квартири, у сумі 361557 грн., моральну шкоду, заподіяну внаслідок залиття приміщень квартири у сумі 20000 грн., судовий збір у сумі 3815,57 грн., а також витрати, понесені на проведення експертного будівельно-технічного дослідження №1689 в розмірі 22718,40 грн. та судовий збір. В обґрунтування позовних вимог, зазначає, що є власником квартири [ADDRESS] . 18.08.2022р. сталося залиття її квартири з вини власника квартири [ADDRESS] , яка розташована поверхом вище. Внаслідок залиття, приміщення її квартири зазнали пошкоджень та відповідно до висновку експерта вартість їх відновлення складає 361557 грн. Також вона зазнала моральних страждань, внаслідок пошкодження її майна , був порушений звичайний уклад її життя, вона була вимушена витрачати додатковий час на захист своїх порушених прав. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, відзив на позов не надав, повідомлявся судом за місцем розташування його майна, а також шляхом розміщення оголошення про його виклик на сайті суду. Судом ухвалами було відкрито провадження в порядку загального позовного провадження, призначена справа до судового розгляду, постановлено про проведення заочного розгляду справи. Судом встановлено, що позивачка є власником квартири [ADDRESS] . Квартира [ADDRESS] розташована на 4 поверсі 9 поверхового будинку 2012 року побудови, складається з 2-х кімнат житлової площі 33.1 кв.м. і загальної площі 66,4 кв.м. , що підтверджується договором купівлі-продажу від 02.06.2014р. та витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно . У квартирі зареєстрований син позивачки [PERSON] з дружиною. Власником квартири [ADDRESS] , згідно даних Державного реєстру речових прав на нерухоме майно , є [PERSON] . З метою забезпечення належного утримання будинку [ADDRESS] і прибудинкової території, 02.07.2019 було зареєстровано ОСББ «Пори року». Відповідно до ст. 10 Закону України «Про ОСББ» об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна. 18 серпня 2022 року в будинку [ADDRESS] трапилось залиття. Відповідно до Акта № 002 про залиття житлового приміщення від 18.08.2022 р., що складений відповідно до Додатку № 4 і затверджений Головою правління ОСББ «Пори року», комісія у складі: [PERSON] (голова правління ОСББ «Пори року»), [PERSON] (слюсаря ОСББ «Пори року»), [PERSON] (робітника ОСББ «Пори року»), [PERSON] (мешканця кв. [ADDRESS] ), [PERSON] (власника кв. [ADDRESS] ) у присутності [PERSON] (мешканця кв. [ADDRESS] ), на день обстеження встановила, що внаслідок залиття в квартирі [ADDRESS] постраждали: у 1-й кімнаті (площа 15,2 кв.м) стеля з гіпсокартону, шпалери на стелі і стінах, ламінат на підлозі, міжкімнатні двері, меблі (шафа, ліжка, комод, тумби, люстра; у 2-й кімнаті (площа 17.9 кв.м) стеля з гіпсокартону, шпалери на стелі і стінах, ламінат на підлозі, міжкімнатні двері, меблі (диван, 2 крісла), люстра; у кухні (площа 12.1 кв.м) стеля з ПВХ, шпалери на стінах, міжкімнатні двері, люстра, меблі (стіл, кухонний куточок); у вбиральні (площа 2 кв.м) стеля з ПВХ, міжкімнатні двері, стельовий світильник; у ванній кімнаті (площа 3.8 кв.м) стеля з ПВХ, міжкімнатні двері, стельовий світильник; у коридорі (площа 12.2 кв.м) стеля з ПВХ, шпалери на стінах, стельові світильники, меблі (шафа-купе). На день обстеження комісія встановила, що в результаті огляду приміщень кв. [ADDRESS] і належить на правах приватної власності [PERSON] , виявлено отвір невеликого діаметру на радіаторі централізованого опалення. Саме через цей отвір вода потрапляла на підлогу кв. [ADDRESS] прийшла до висновку, що причиною залиття приміщень кв. [ADDRESS] стало те, що в кв. [ADDRESS] вийшов з ладу радіатор централізованого опалення (проіржавів), вода в який поступала через крани індивідуального лічильника, що були залишені мешканцями кв. [ADDRESS] відкритими після закінчення опалювального сезону. Згідно висновку будівельно-технічної експертизи, проведеної експертом ННЦ «Інститут судових експертиз ім.Засл. проф. М.С. Бокаріуса» №1689 від 18.04.2024 р. в приміщеннях квартири [ADDRESS] встановлено сліди від залиття ; вартість ремонтно-відновлювальних робіт, які необхідно провести для усунення пошкоджень, завданих залиттям приміщень квартири [ADDRESS] , що виникли внаслідок залиття, яке відбулось 18.08.2022 р. з вище розташованої квартири [ADDRESS] , складає 361 557 грн. та відповідає розміру матеріальної шкоди, завданої власникам квартири [ADDRESS] за вказаною адресою внаслідок залиття її приміщень. Відповідно до вимог ст. ст. 319, 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати належне йому майно, якщо інше не встановлено договором або законом. За правилами статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно з частиною 2 статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до роз`яснень, що містяться в пункті 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 (з наступними змінами) «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» шкода, заподіяна особі і майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Статтями 12, 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Статтею 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Відповідно до частини другої статті 22 ЦК України збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Враховуючи причини залиття встановлені комісією при огляді квартир, суд приходить до висновку, що залиття квартири позивачки сталося з вини власника квартири [ADDRESS] , внаслідок бездіяльності, що полягала у незабезпеченні належного стану радіатора централізованого\~опалення розташованого\~у квартирі,\~ а тому, враховуючи обставини, за яких сталося залиття квартири, саме з відповідача підлягає стягненню на користь позивачки сума завданої майнової шкоди в розмірі 380156 грн. За положенням ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, в тому числі у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна Як роз`яснено у пунктах 3, 5\~постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Моральна шкода може полягати у порушенні права власності, у порушені нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми при настанні інших негативних наслідків. Обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправними діяннями заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Європейський суд з прав людини вказує, що оцінка моральної шкоди по своєму характеру є складним процесом, за винятком випадків коли сума компенсації встановлена законом (STANKOV v. BULGARIA, № 68490/01, § 62, ЄСПЛ, 12 липня 2007 року). Внаслідок залиття, яке відбулося, внаслідок бездіяльності відповідача, було пошкоджено майно позивачки квартира [ADDRESS] , що спричинило їй підвищене психологічне навантаження, позивачка також зазнала моральних страждань внаслідок пошкодження її майна, змінився звичайний уклад її життя, вона вимушена витрачати додатковий час на захист своїх порушених прав. Враховуючи зазначене, суд приходить до висновку про наявність спричиненої позивачці, внаслідок залиття квартири моральної( немайнової) шкоди та при визначені її розміру, суд виходить з конкретних обставин справи, характеру спричинених їй моральних страждань, їх наслідки й інших негативних впливів, а також виходить з принципів розумності та справедливості і визначає розмір такої шкоди в сумі 20000 грн.. З урахуванням наведеного позовні вимоги є обґрунтованими, доведеними та підлягають задоволенню в повному обсязі. У відповідності\~до ч. 1 і 2 ст. 106 ЦПК України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. Відповідно до пунктів 1.3 і 1.8 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 р. № 53/5 для юридичних і фізичних осіб на договірних засадах експертами проводяться експертні дослідження, що потребують спеціальних знань та використання методів криміналістики і судової експертизи. Підставою для проведення експертизи відповідно до чинного законодавства є договір з експертом чи експертною установою, укладений за письмовою заявою (листом) замовника (юридичної або фізичної особи), з обов`язковим зазначенням його реквізитів, з переліком питань, які підлягають розв`язанню, а також об`єктів, що надаються. Результати проведення експертиз та експертних досліджень викладаються у письмовому документі - висновку експерта. Позивачка звернулась до ННЦ «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса» із заявою про призначення будівельно-технічного експертного дослідження, щодо встановлення розміру матеріальних збитків та уклала з експертною установою Договір № 1689 від 20.03.2024 , отримала Висновок експерта І.Л. Пугачової №1689 від 18.04.2024 р. Вартість проведеного експертного дослідження складає 22718,40 грн., які позивачка сплатила згідно наданої квитанції. Також при звернені у суд із даним позовом, позивачка сплатила судовий збір в сумі 3815,57 грн. Зазначені витрати у відповідності до положень ст. 133 ЦПК України відносяться до судових витрат та враховуючи задоволення позовних вимог підлягають стягненню з відповідача на користь позивачки. На підставі викладеного та

Outcome: approved