Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-04 00:00:00

15.04.2024 адвокат Вітер В`ячеслав Миколайович (далі - адвокат, представник позивача, Вітер В.М.), діючи в інтересах [PERSON] (далі - позивач, [PERSON] ) звернувся до Дарницького районного суду м. Києва із позовною заявою до [PERSON] (далі - відповідачка, [PERSON] ), третя особа: Дарницький відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), в якому просив суд виключити відомості про [PERSON] , [INFO] , реєстраційний номер облікової картки платника податків: [NUMBER] , як батька з актового запису № 522 від 11.02.2011 про народження дитини - [PERSON] , [INFO] , складеного Відділом реєстрації актів цивільного стану Дарницького районного управління юстиції у м. Києві. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що сторони почали фактичні шлюбні відносини без реєстрації шлюбу в 2010 році. [INFO] народилась [PERSON] , батьком якої у свідоцтві про народження був зазначений позивач - [PERSON] . У жовтні 2014 року між позивачем та відповідачем було укладено шлюб, зареєстрований Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дарницького районного управління юстиції у м. Києві. Оскільки сімейні відносини між подружжям не склались, рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 01.04.2020 шлюб між сторонами було розірвано. Позивач і раніше мав сумніви щодо свого батьківства по відношенню до [PERSON] , з огляду на те, що вона взагалі не була на нього схожа і виникали питання щодо часу вагітності відповідачки. Згодом, відповідач сама повідомила позивачу про те, що він не являється біологічним батьком дитини, відтак у позивача виникла необхідність у виключенні відомостей про батька з актового запису про народження дитини, біологічним батьком якої він не являється. Ухвалою судді від 23.04.2024 справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження (а.с. 21-23). Ухвалою суду від 28.05.2024 вказану цивільну справу направлено до Державного науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України для проведення молекулярно-генетичної експертизи, на вирішення якої поставлено питання: чи являється [PERSON] , [INFO] , реєстраційний номер облікової картки платника податків: [NUMBER] , паспорт громадянина України з електронним носієм, документ № [NUMBER] , запис № 19860312-14711, орган видачі 8025 від 28.07.2023 біологічним батьком малолітньої [PERSON] , [INFO] , матір`ю якої є [PERSON] , [INFO] , реєстраційний номер облікової картки платника податків: [NUMBER] , паспорт громадянина України серії [NUMBER] , виданий Дарницьким РВ ГУ ДМС України в м. Києві, та якою є вірогідність такого батьківства? На час проведення експертизи провадження у справі зупинено. Попереджено експертів про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків, за ст. 384, 385 КК України. Зобов`язано [PERSON] забезпечити явку малолітньої [PERSON] , [INFO] , до Київського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України, за їх викликом, для надання останньою на вимогу експертів необхідних біологічних зразків. Роз`яснено сторонам, що відповідно до положень ст. 109 ЦПК України, у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні (а.с. 41-43). 17.09.2024 від Державного науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України надійшло повідомлення про неможливість проведення судової експертизи (а.с. 57). Ухвалою суду від 27.09.2024 суд поновив провадження у справі відповідно до ч. 1 ст. 254 ЦПК України (а.с. 59-60). Ухвалою від 17.10.2024 суд закрив підготовче провадження, призначив справу до розгляду по суті. (а.с. 72-73). Учасники справи в судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, в матеріалах справи наявні заяви від представника позивача та третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору,в яких вони просять суд розглянути справу за їх відсутності, представник позивача не заперечував щодо ухвалення у справі заочного рішення (а.с. 29, 78). 05.12.2024 від представника позивача до суду надійшла заява про визнання відповідача такою, що ухиляється від проведення судової молекулярно-генетичної експертизи у цивільній справі, оскільки у день та час призначений експертною установою Загородня С.А. разом із дитиною для проведення відбору біологічних зразків не з`явились (а.с. 86-88). У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. За наведених обставин, у відповідності до вимог ч. 1 ст. 281 ЦПК України, суд ухвалив провести заочний розгляд справи та ухвалити у справі заочне рішення. Вивчивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що 10.10.2014 між [PERSON] та [PERSON] укладено шлюб, про що Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дарницького районного управління юстиції у м. Києві складено актовий запис №2617 (а.с. 8). Після реєстрації шлюбу відповідачка змінила прізвище на « [PERSON] ». [INFO] народилась [PERSON] , про що 11.02.2011 Відділом реєстрації актів цивільного стану Дарницького районного управління юстиції у м. Києві складено відповідний актовий запис за № 522. 23.02.2016 свідоцтво про народження [PERSON] видано повторно. У відомостях про батьків зазначені: мати - [PERSON] , батько - [PERSON] (а.с. 9). Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 01.04.2020 шлюб укладений між сторонами розірвано (а.с. 11). Статтею 136 СК України передбачено, що особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття. Оспорювання батьківства неможливе у разі смерті дитини. Не має права оспорювати батьківство особа, записана батьком дитини, якщо в момент реєстрації себе батьком дитини вона знала, що не є її батьком, а також особа, яка дала згоду на застосування допоміжних репродуктивних технологій відповідно до частини першої статті 123 цього Кодексу. До вимоги чоловіка про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини позовна давність не застосовується. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорюваних відомостей з актового запису про народження дитини. У відповідності до ч. 1ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Відповідно до п. 1 ч. 1ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо. Згідно ч. 1 ст. 107 ЦПК України матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Згідно ст. 110 ЦПК України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. У свою чергу, суд бере до уваги той факт, що відповідачка [PERSON] не з`явилась до Київського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України для відбору біологічних зразків у дитини для проведення судової молекулярно-генетичної експертизи у зв`язку з цим відбір об`єктів біологічного походження для проведення експертизи не було здійснено. Дані обставини, суд розцінює як неналежне (недобросовісне) виконання відповідачем своїх процесуальних обов`язків. [PERSON] про призначення судової молекулярно-генетичної експертизи по справі та необхідність її явки до експертної установи була сповіщена належним чином (а.с. 47, 55). Вказані обставини, щодо цінності як доказу у справах про оспорювання батьківства висновку судової молекулярно-генетичної експертизи, є загальновідомими та очевидно були зрозумілі відповідачці. Внаслідок поведінки відповідачки та відсутності біологічних зразків, проведення призначеної судом генетичної експертизи фактично стало неможливим. Клопотань про проведення будь-яких інших експертиз для можливості встановлення кровного споріднення між [PERSON] та [PERSON] відповідачка не заявила. Чинне цивільне процесуальне законодавство України не передбачає можливості відібрання в примусовому порядку біологічних зразків з метою встановлення факту кровного споріднення. Натомість законодавством передбачені наслідки ухилення від участі у експертизі. Так, відповідно до ст. 109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні. Доказів, які б свідчили про об`єктивну неможливість взяти участь у проведенні судової генетичної експертизи, відповідачем суду не надано. Відповідно до ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. З урахуванням викладених обставин, а саме: ухилення відповідачки [PERSON] від участі у призначеній судом генетичній експертизі, яку без участі відповідачки та відібрання біологічниз зразків у дитини провести неможливо, доказової цінності висновку судової генетичної експертизи для сторін у справі про оспорювання батьківства; неподання відповідачем відзиву на позов, суд дійшов висновку, що позов [PERSON] підлягає задоволенню. Задовольняючи вимоги позову, суд також враховує, що під час проведення підготовчого засідання 28.05.2024 відповідачка зазначила про недоцільність призначення у справі судової молекулярно-генетичної експертизи, оскільки [PERSON] не є біологічною донькою позивача. Вказані пояснення відповідачки суд не приймає як визнання позову, проте вони свідчать про відсутність аргументованих заперечень з боку [PERSON] щодо позовних вимог. Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідачки на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в сумі 1211 грн 20 коп. На підставі викладеного,

Outcome: approved