Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-25 00:00:00

Представник позивача [PERSON] , адвокат Якименко С.Г., звернувся до суду 18.10.2023 через систему «Електронний суд» із указаним позовом та просив: - визнати свідоцтво про право на спадщину від 05.12.2005 серії [NUMBER] , посвідчене державним нотаріусом Першої криворізької державної нотаріальної контори Уколовою Н.М., зареєстроване у реєстрі за № 1-2395, відносно домоволодіння, розташованого за адресою: [ADDRESS] , яке у цілому складається з саманного обкладеного цеглою житлового будинку А-1, загальною площею 71,9 кв.м, житловою площею 45,8 кв.м, цеглової літньої кухні Б, залізного гаража В, дощатої вбиральні Г, водогону І, огорожі № 1, № 2, замощення ІІ, у частині 2/9 часток у праві власності, недійсним; - визнати, що позивач [PERSON] отримала в порядку спадкування після смерті батька [PERSON] , померлого [INFO] , право на 2/9 частки домоволодіння, розташованого за адресою: [ADDRESS] , яке у цілому складається з саманного обкладеного цеглою житлового будинку А-1, загальною площею 71,9 кв.м, житловою площею 45,8 кв.м, цеглової літньої кухні Б, залізного гаража В, дощатої вбиральні Г, водогону І, огорожі № 1, № 2, замощення ІІ; - визнати договір іпотеки від 19.06.2006 № 393-МК/1, укладений [PERSON] та ЗАТ КБ «ПРИВАТБАНК» (на цей час АТ КБ «ПРИВАТБАНК»), недійсним. Пред`явлені вимоги мотивовано тим, що [INFO] помер батько позивача, [PERSON] . За життя він мав у власності домоволодіння, розташоване за адресою: [ADDRESS] . Станом на день своєї смерті [PERSON] постійно проживав у даному будинку разом із дружиною - [PERSON] та доньками - [PERSON] (дошлюбне прізвище « [PERSON] і [PERSON] (дошлюбне прізвище « [PERSON] . Після смерті [PERSON] мати позивача - [PERSON] , отримала свідоцтво про право на спадщину від 05.12.2005 серії [NUMBER] , посвідчене державним нотаріусом Першої криворізької державної нотаріальної контори Уколовою Н.М., зареєстроване в реєстрі за № 1-2395, згідно з яким, остання набула право власності на вищевказане домоволодіння в порядку спадкування за заповітом. Відповідач [PERSON] 19.06.2006 у АТ КБ «ПРИВАТБАНК» уклала договір іпотеки № 393-МК/1, предметом якого є вказане домоволодіння, про що позивач дізналася на початку жовтня 2023 року, отримавши поштою лист державного виконавця від 22.09.2023 із постановою про опис та арешт домоволодіння. Іншого житла, окрім спірного домоволодіння, позивач не має. Після смерті [PERSON] майно, що за життя належало останньому, спадкувалося як за законом, так і за заповітом. Оскільки позивач станом на день смерті батька була визнана особою з інвалідністю ІІ групи, вона мала право на обов`язкову частку в спадщині, незалежно від змісту заповіту, що становить 2/9 частки. Отже, договір іпотеки суперечив правам та інтересам непрацездатної [PERSON] . Ухвалою судді Криворізького районного суду Дніпропетровської області від 24.10.2023 позовну заяву прийнято до розгляду в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання. Відповідачем [PERSON] 21.11.2023 подано заяву про визнання позову (а.с.45). Представником відповідача АТ КБ «ПРИВАТБАНК» Бистровим С.А., 12.12.2023 подано відзив на позовну заяву, у якому вказано, що позивач після смерті батька до нотаріуса щодо оформлення спадщини на обов`язкову частку та про видачу свідоцтва не зверталася, про відкриття спадщини їй було відомо з 27.09.2002. Враховуючи положення ЦК УРСР щодо прийняття спадщини, при видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом нотаріусом перевірено коло осіб, які мають право на обов`язкову частку в спадщині та видано відповідні свідоцтва, а тому, права [PERSON] на обов`язкову частку не порушені. Заповіт від 18.09.2002 стосується спадкового майна - домоволодіння, за адресою: [ADDRESS] , домоволодіння за адресою: [ADDRESS] , та автобусу КАВ3685, 1985 року випуску. Водночас, позивач не заявляє вимог щодо визнання недійсним свідоцтва про право власності на спадщину за заповітом, яке видано спадкоємцю [PERSON] . Вказане свідчить про обізнаність позивача про заповіт та видані свідоцтва про право на спадщину, а звернення до суду більше ніж через 20 років, є намаганням уникнути відповідальності за невиконання рішення суду про звернення стягнення на іпотечне майно в справі № 177/2600/13-ц. Окрім того, на розгляді в Криворізькому районному суді Дніпропетровської області перебувала на розгляді справи № 177/22/16-ц про виселення, де відповідачем, серед інших, залучено [PERSON] , що також свідчить про обізнаність останньої щодо наявності заповіту, видачу свідоцтв про право на спадщину та рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки. При укладенні договору іпотеки сторонами не порушено вимоги ст. 203 ЦК України, оскільки позивач не є стороною договору, а тому, за даних обставин, договір іпотеки не може бути визнаний недійсним. Оскільки [PERSON] у позовній заяві не навела підстав тривалого неприйняття та не оформлення спадщини після смерті батька з 27.09.2002, а вимоги про визнання свідоцтва про право на спадщину від 05.12.2005 та визнання договору іпотеки від 19.06.2006 недійсним, заявлена з пропуском трирічного строку позовної давності, представник відповідача просив застосувати строк позовної давності та відмовити в задоволенні позову в повному обсязі (а.с.62-68). Представник позивача, реалізуючи право, передбачене ст. 179 ЦПК України, 04.12.2023 подав відповідь на відзив, де вказав, що позивач на день смерті батька постійно проживала з ним за однією адресою та фактично вступила в управління та володіння спадковим майном, оскільки продовжувала постійно проживати у домоволодінні, яке є спадковим майном, а тому вважається такою, що прийняла спадщину. Позивач не пропустила строк позовної давності, оскільки вперше про опис та арешт спірного домоволодіння дізналася лише у жовтні 2023 року, отримавши від поштарки лист державного виконавця, після чого у відповідача [PERSON] з`ясувала про наявність заповіту та видані свідоцтва про право на спадщину. Окрім того, станом на дати таких подій як смерть батька та видача свідоцтв, [PERSON] страждала на важке захворювання, що перешкоджало її активному життю (а.с.57-61). Ухвалою суду від 14.12.2024 до участі в справі, в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, залучено [PERSON] , витребувано від Першої криворізької державної нотаріальної контори копію спадкової справи щодо майна [PERSON] , померлого [INFO] . Від третьої особи, [PERSON] , 04.01.2024 надійшла заява, в якій вона зазначила про визнання позовних вимог (а.с.80). На виконання ухвали суду від 14.12.2024 у частині витребування доказів від Першої криворізької державної нотаріальної контори Дніпропетровської області, 11.01.2024 надійшла інформаційна довідка зі Спадкового реєстру (а.с.88-90). Ухвалою суду від 08.02.2024 задоволено клопотання представників сторін про витребування доказів, на виконання якої, 22.02.2024 від Криворізької філії державного нотаріального архіву в Дніпропетровській області надійшла копія спадкової справи № 100/2003 щодо майна [PERSON] , та інформаційна довідка зі Спадкового реєстру (а.с.101-144). Ухвалою суду від 05.03.2024 закрито підготовче провадження, справу призначено до розгляду по суті. Будучи присутнім 28.03.2024 у судовому засідання представник позивача [PERSON] та 25.04.2024 позивач [PERSON] , кожен окремо, позовні вимоги підтримали, просили їх задовольнити в повному обсязі, із підстав та мотивів, наведених у позові. У подальшому, у судові засідання не з`являлися, про день, час та місце судового розгляду повідомлялися належним чином, причини неявки суду не відомі, заяв, клопотань з процесуальних питань, зокрема, про відкладення судового розгляду з поважних причин, від позивача та її представника не надходило. Представник відповідача АТ КБ «ПРИВАТАНК» просив у задоволенні позову відмовити з підстав, зазначених у відзиві на позовну заяву. Просив застосувати до позовних вимог строки позовної давності. Відповідач [PERSON] та третя особа [PERSON] у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином. Надали заяви про визнання позовних вимог, просили розглядати справу за їх відсутності. Оскільки позивач та її представник були належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, про наявність поважних причин неявки до суду не повідомили, враховуючи думку представника відповідача, принципи цивільного судочинства, зокрема змагальність, диспозитивність та розумність строків розгляду справи, суд,

Outcome: dismissed