Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-05 00:00:00

У серпні 2023 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири, зазначивши, що вона є власником квартири [ADDRESS] . Відповідач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] у цьому ж будинку, яка знаходиться поверхом вище над квартирою позивача. 16.01.2023 було виявлено залиття квартири позивача із квартири [ADDRESS] . Згідно з актом про залиття, складеним 19.01.2023, залиття квартири відбулось внаслідок пориву внутрішньобудинкового каналізаційного трубопроводу, причиною якого стало невиконання вчасно робіт із заміни аварійної ділянки трубопроводу водовідведення. В ході візуального обстеження наслідків аварії, що трапилась внаслідок пориву внутрішньобудинкового каналізаційного трубопроводу за вищевказаною адресою, було виявлено наступне: у кімнаті площею 20,1 кв.м: на бетонному виступі між стелею та стіною (шпалери поліпшеної якості) наявні жовті та чорні плями загальною площею близько 3,5 кв.м; на стіні (шпалери поліпшеної якості) утворилися сліди залиття у вигляді жовтих та чорних плям загальною площею 4,0 кв.м, на пінопластовому багеті - довжиною 3,0 пог.м; на кухні площею 6,4 кв.м; на бетонному виступі між стелею та стіною (полістирольна плитка) спостерігаються жовті плями; на бетонному виступі між стелею та стіною (пінополістирольна плитка) спостерігаються жовті плями загальною площею близько 0,65 кв.м; на стіні (шпалери поліпшеної якості) наявні сліди залиття загальною площею 0,70 кв.м; у вбиральні (поєднана) площею 3,1 кв.м; на стіні (кахельна плитка) спостерігаються на пінопластовому багеті довжино. 0,5 пог.м жовті плями, чорні шви між кахельними плитками площею 0,05 кв.м та жовті патьоки довжиною близько 2,5 пог.м; вентиляційна система в квартирі [ADDRESS] перебуває в незадовільному стані, в будинку повітрообмін відсутній. Згідно з висновком, затвердженим головним інженером КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району м. Києва» В.Музиченком, роботи не були виконані через ненадання власником квартири [ADDRESS] [PERSON] впродовж тривалого часу доступу до аварійної ділянки працівникам комунального підприємства. З метою визначення розміру збитку, завданого залиттям квартири, позивач звернулася до ТОВ «Судова незалежна експертиза України» та згідно з висновком судового експерта Комашка Р.В. №ЕD-1727-1-2099.23 від 28.04.2023 встановлено розмір такого збитку в сумі 41044 гривень. Цим же висновком встановлено наступні пошкодження у квартирі позивача: у приміщенні №2 - кімнаті площею 20,1 кв.м: завдані пошкодження на стінах, що оздоблені шпалерами покращеними, у вигляді відшарування полотен шпалер, плями та патьоки на поверхні, місцями пліснява; у приміщенні №5 - кухні площею 6,4 кв.м: завдані пошкодження на стелі, що оздоблена плиткою із пінополістиролу, у вигляді плям, плісняви на поверхні покриття та на стельових багетах, та пошкодження на стінах, що оздоблені шпалерами покращеними, у вигляді плям та патьоків на поверхні шпалер у верхній частині стіни, місцями пліснява; у приміщенні №6,7 - об`єднаному санвузлі (вбиральня - 1 кв.м, ванна - 2,1 кв.м): завдані пошкодження на стелі на стелі, що оздоблена плиткою із пінополістиролу, у вигляді плям на поверхні покриття та на стельових багетах. За проведення експертного дослідження позивачем було сплачено грошові кошти в сумі 10000 гривень. На замовлення позивача ТОВ «ПРОФІ РЕМБУД» було проведено ремонтні роботи, які полягали у нанесенні антигрибкового засобу на стіни, стелю, відкоси та багети, а також у механічному видаленні грибка та озонування приміщення. Згідно з актом прийому-передачі вартість таких робіт склала 17100 гривень. Таким чином, загальна сума шкоди, завданої позивачеві внаслідок залиття її квартири, становить 68144 гривень. Крім того, позивач стверджує, що внаслідок залиття квартири, що сталося з вини відповідача, квартира стала непридатною для проживання та потребувала проведення ремонтних робіт, чим позивачеві також завдано моральної шкоди, розмір якої вона оцінила в 20000 гривень. У позасудовому порядку відповідач не бажає відшкодувати завдану позивачеві шкоду, а тому вона звернулася до суду із даним позовом та просила стягнути з відповідача [PERSON] 88144 гривень в якості відшкодування матеріальної та моральної шкоди, а також стягнути понесені нею витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 20000 гривень та витрати по сплаті судового збору. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.08.2023 головуючим у справі було визначено суддю Скрипник О.Г. Ухвалою суду від 14.08.2023 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. У судовому засіданні 05.12.2023 судом долучено до матеріалів відзив на позовну заяву, поданий представником відповідача. У відзиві представник відповідача просить відмовити у задоволенні позову, вказуючи на те, що [PERSON] є неналежним відповідачем за даним позовом, зазначаючи наступне. По-перше, залиття сталося 15.12.2022 та було виявлено не самою позивачкою, а [PERSON] , який на той час проживав у зазначеному приміщені позивача. По-друге, враховуючи, що відповідач була вимушена покинути Україну через повномасштабне вторгнення рф до України, вона дізналася про затоплення 17.12.2022 через сусідів по дому та саме [PERSON] були передані контакти знайомих відповідача, які б могли на вимогу приїхати та відкрити квартиру. По-трете, з 17.12.2022 ніхто на зв`язок не виходив, а 22.12.2022 [PERSON] у телефонній розмові повідомив, що поїхав з міста і тільки 05.01.2023 представник КП прийшов для обстеження ділянки трубопроводу водовідведення в квартирі [ADDRESS] , де, не виявивши слідів залиття, лише надав рекомендації щодо демонтажу гіпсокартонного коробу та повідомив, що він зараз не має можливості робити ремонт аварійної ділянки трубопроводу водовідведення через відсутність матеріалів та часу. У зв`язку з цим через інтернет було знайдено приватного майстра, який у той самий день зробив заміну пошкодженої ділянки трубопроводу водовідведення. По-четверте, згідно наданих позивачем копій документів, а саме акту про залиття від 19.01.2023 та відповіді на претензійне звернення від адвоката М.Попова, зазначено, що: звернення про залиття зареєстровано 16.01.2023; вентиляційна система у квартирі [ADDRESS] перебуває у незадовільному стані, повітрообмін відсутній; ??роботи не були виконані через ненадання власницею квартири [ADDRESS] [PERSON] впродовж тривалого часу доступу до аварійної ділянки працівникам КП, і начебто працівниками КП 21.12.2023 була складена вимога щодо ненадання доступу до квартири. Таким чином, позивач та мешканець її квартири, знаючи про порив внутрішньобудинкового каналізаційного трубопроводу та відсутність відповідача на території України, але маючи номер її телефону та інформацію щодо наявності людей, які можуть надати доступ до квартири [ADDRESS] , не вчинили жодних дій щодо усунення наслідків залиття: ані заяви щодо фіксації залиття; ані вимоги до КП щодо усунення прориву, тоді як заява щодо залиття була подана до КП лише 16.01.2023, тобто через 10 днів після усунення пориву. При цьому КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району міста Києва» знехтувало своїми обов`язками, оскільки ні до повномасштабного вторгнення рф до України, ні під час такого не проводило обстеження внутрішньобудинкового каналізаційного трубопроводу, а 05.01.2023 взагалі відмовилося робити ремонт, хоча відповідно до наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №219 від 15.08.2028 «Про затвердження Порядку обслуговування внутрішньобудинкових систем теплопостачання, водопостачання, водовідведення та постачання гарячої води» обслуговування внутрішньобудинкових систем теплопостачання, водопостачання, водовідведення та постачання гарячої води багатоквартирного будинку здійснюється виконавцем та включає комплекс робіт з технічного обслуговування та проведення поточного ремонту внутрішньобудинкових систем від зовнішньої поверхні стіни будинку до точки приєднання житлового (нежитлового) приміщення протягом усього періоду їх експлуатації. Представник відповідача стверджує, що позивачем не надано жодних доказів бездіяльності відповідача у вигляді ненадання доступу до квартири, а також доказів того, що залиття сталося саме з вини відповідача [PERSON] 25.12.2023 представником позивача подано до суду клопотання про залучення до участі у справі в якості співвідповідача КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району міста Києва» та позовну заяву у новій редакції, відповідно до змісту якої позивач просить завдану їй матеріальну та моральну шкоду у загальному розмірі 88144 гривень стягнути на її користь солідарно з відповідачів та покласти на них усі судові витрати по справі. Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23.01.2024 головуючим у справі визначено суддю Ковбасюк О.О., оскільки на підставі наказу №3/02-02 від 11.01.2024 суддю Амур-Нижньодніпровського районного суду міста Дніпропетровська Скрипник О.Г. відраховано зі штату Подільського районного суду м. Києва. Ухвалою суду від 31.01.2024 справу прийнято до провадження та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Ухвалою суду від 13.03.2024 задоволено клопотання представника позивача та залучено до участі у справі в якості співвідповідача КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району міста Києва». Цією ж ухвалою задоволено заяви представника відповідача про виклик свідків. 11.06.2024 представник співвідповідача КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району міста Києва» подав до суду відзив на позовну заяву, в якому просить відмовити у задоволенні позовних вимог, заявлених до КП, вказуючи на їх безпідставність та необґрунтованість. У відзиві, зокрема, зазначено, що позивачем у позовній заяві підтверджено факт того, що 21.12.2022 працівниками комунального підприємства оформлено вимогу до квартири [ADDRESS] щодо ненадання доступу до зазначеної квартири. Власник квартири відмовився надати доступ, що призвело до значних пошкоджень квартири позивача. Лише 05.01.2023 доступ у квартиру [ADDRESS] працівникам комунального підприємства був наданий та зафіксовано, що аварійну ділянку внутрішньобудинкового каналізаційного трубопроводу (стояк), який був закритий у гіпсокартонний короб, було самостійно замінено власником квартири [ADDRESS] . Відповідно до норм діючого законодавства України, а саме згідно п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства №76 від 17.05.2005, у разі залиття квартири складається відповідний акт. Типова форма акту міститься у додатку №4 до Правил. За зверненням позивача представниками комунального підприємства 19.01.2023 було проведено обстеження квартири [ADDRESS] , за результатами чого складено акт про залиття, у якому зафіксовано пошкодження, виявлені у квартирі позивача. Вказаним актом власникові квартири [ADDRESS] було рекомендовано найближчим часом надати доступ працівникам комунального підприємства для обстеження системи вентиляції та, при необхідності, виконання робіт, в результаті чого буде забезпечено постійну циркуляцію повітря у зазначеній квартирі. Згідно з актом залиття квартири [ADDRESS] сталося внаслідок пориву внутрішньобудинкового каналізаційного трубопроводу у розташованій вище квартирі [ADDRESS] , власник якої впродовж тривалого часу не надавав доступу працівникам Комунального підприємства до квартири для виконання робіт по заміні аварійної ділянки трубопроводу водовідведення. Приймаючи до уваги наведене, вина КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району міста Києва» у спричиненні матеріальних збитків внаслідок залиття квартири [ADDRESS] відсутня, питання відшкодування збитків власнику квартири [ADDRESS] необхідно вирішувати з власником квартири [ADDRESS] . Крім того, 19.01.2023 представниками комунального підприємства було проведено обстеження квартири [ADDRESS] , за результатами якого в присутності уповноваженої особи власника квартири [PERSON] складено відповідний акт про залиття квартири. Актом зафіксовано, що у вбиральні квартири [ADDRESS] проходить закритий у гіпсокартонний короб внутрішньобудинковий каналізаційний трубопровід (стояк), аварійну ділянку якого після протікання води самостійно замінено власником. На момент обстеження, витоки та протікання води з трубопроводу водовідведення, а також сліди залиття у з квартирі [ADDRESS] були відсутні. В акті також було зафіксовано, що при утворенні аварійної ситуації у квартирі [ADDRESS] власником зазначеної квартири впродовж тривалого часу не надавався доступ працівникам комунального підприємства до внутрішьобудинкового каналізаційного трубопроводу (стояку) для ліквідації наслідків, що призвело до залиття розташованої нижче квартири [ADDRESS] . Власнику квартири [ADDRESS] було рекомендовано відкрити повний доступ до внутрішньобудинкового трубопроводу водовідведення, розташованого у вбиральні квартири. Також власнику квартиру [ADDRESS] було рекомендовано демонтувати гіпсокартонний короб, для постійного нагляду за його технічним станом. Ураховуючи вищезазначене, співвідповідач не має нести будь-якої відповідальності за дії інших осіб, зокрема, власника квартири [ADDRESS] , а тому саме відповідач [PERSON] , з вини якої сталося залиття, зобов`язана демонтувати гіпсокартонний короб у вбиральні квартири, для постійного нагляду за технічним станом внутрішньобудинкового трубопроводу водовідведення та саме вона має нести відповідальність за шкоду, завдану позивачу. На вхідних дверях квартири [ADDRESS] також був розміщений лист-попередження комунального підприємства, у якому було зобов`язано власника квартири [ADDRESS] терміново надати доступ до стояка каналізаційної мережі, у зв`язку із залиттям квартири [ADDRESS] , що підтверджується фотофіксацією та заявою [PERSON] №10663/3-46 від 11.01.2023. В ході судового розгляду позивач та її представник підтримали позовні вимоги відповідно до уточненої позовної заяви, просили стягнути заявлену суму солідарно з обох відповідачів. Представники відповідачів щодо задоволення позовних вимог заперечили з підстав, наведених ними у відзивах на позовну заяву. Перед початком судового засідання позивач та представники відповідачів подали заяви про розгляд справи за їх відсутності. З огляду на наведене, із урахуванням наявних в матеріалах справи письмових заяв сторін по суті справі, а також враховуючи надання ними усних пояснень в ході судового розгляду, суд ухвалив проводити розгляд справи за відсутності учасників справи. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши письмові матеріали справи, із урахуванням усних пояснень позивача та представників сторін, наданих в ході судового розгляду, повно і всебічно дослідивши всі фактичні обставини справи та докази, які мають значення для розгляду справи, у тому числі показання свідків, оцінивши зібрані по справі докази у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні, суд дійшов наступних висновків. Згідно з ч. 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. У відповідності до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. З урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів. У свою чергу суд повинен установити, чи були порушені, невизнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні. Відповідно до статей 12, 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. При цьому кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У відповідності до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з ч.1 ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Згідно із ст. 89 ЦПК України жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Як встановлено судом та не оспорюється сторонами, позивач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] . Відповідач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] у цьому ж будинку, яка знаходиться поверхом вище над квартирою позивача. Згідно з актом про залиття квартири [ADDRESS] , складеним 19.01.2023 представниками КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району м. Києва», а саме комісією у складі: голови комісії - головного інженера опорного пункту №2 Ковальчук О. В., членів комісії: старшого майстра опорного пункту №2 Люліна С. М. , слюсаря-сантехніка опорного пункту №2 Панченка С. М. , старшого майстра відділу обслуговування систем вентиляції Самохвалова В. Д , провідного інженера відділу експлуатації та утримання житлового фонду [PERSON]., в ході візуального обстеження квартири було встановлено наступне: - у кімнаті площею 20,1 кв.м: на бетонному виступі між стелею та стіною (шпалери поліпшеної якості) наявні жовті та чорні плями загальною площею близько 3,5 кв.м; на стіні (шпалери поліпшеної якості) утворилися сліди залиття у вигляді жовтих та чорних плям загальною площею 4,0 кв.м, на пінопластовому багеті - довжиною 3,0 пог.м; - у кухні площею 6,4 кв.м: на бетонному виступі між стелею та стіною (полістирольна плитка) спостерігаються жовті плями; на бетонному виступі між стелею та стіною (пінополістирольна плитка) спостерігаються жовті плями загальною площею близько 0,65 кв.м; на стіні (шпалери поліпшеної якості) наявні сліди залиття загальною площею 0,70 кв.м; - у вбиральні (поєднана) площею 3,1 кв.м: на стіні (кахельна плитка) спостерігаються на пінопластовому багеті довжино. 0,5 пог.м жовті плями, чорні шви між кахельними плитками площею 0,05 кв.м та жовті патьоки довжиною близько 2,5 пог.м; - вентиляційна система в квартирі [ADDRESS] перебуває в незадовільному стані, в будинку повітрообмін відсутній. Цим же актом власникові квартири [ADDRESS] було рекомендовано найближчим часом надати доступ працівникам комунального підприємства для обстеження системи вентиляції та, при необхідності, виконання робіт, в результаті чого буде забезпечено постійну циркуляцію повітря у зазначеній квартирі. Як зазначено у акті, залиття квартири [ADDRESS] сталося внаслідок пориву внутрішньобудинкового каналізаційного трубопроводу у розташованій вище квартирі [ADDRESS] , власник якої впродовж тривалого часу не надавав доступу працівникам Комунального підприємства до квартири [ADDRESS] для виконання робіт по заміні аварійної ділянки трубопроводу водовідведення. Ремонтні роботи по заміні аварійної ділянки каналізаційного трубопроводу у квартирі [ADDRESS] виконано самостійно власником цієї квартири. Із вказаним актом власник квартири [ADDRESS] [PERSON] ознайомилася без будь-яких зауважень, що підтверджується її підписом у акті про залиття та що вона сама підтвердила в ході судового розгляду. Згідно з висновком експерта №ЕD-1727-1-2099.23, складеним 28.04.2023 за результатами проведення будівельно-технічного експертного дослідження за заявою [PERSON] , розмір матеріальної шкоди, яку завдано внаслідок залиття квартири [ADDRESS] , становить 41044,00 гривень. Встановлено також, що на замовлення позивача ТОВ «ПРОФІ РЕМБУД» було проведено ремонті роботи у вказаній квартирі [ADDRESS] , які полягали у нанесенні антигрибкового засобу на стіни і стелю, нанесенні антигрибкового засобу на відкоси та багети, механічному видаленні грибка та озонуванні приміщення, загальною вартістю 17100 гривень, що підтверджується актом прийому-передачі виконаних робіт №1 від 23.02.2023. Факт перерахування вказаної суми грошових коштів [PERSON] на рахунок ТОВ «ПРОФІ РЕМБУД» підтверджується рахунком-фактурою №1046 від 14.02.2023. Позивач просить стягнути вказані суми грошових коштів солідарно з обох відповідачів в якості відшкодування майнової шкоди, завданої їй залиттям квартири. Вирішуючи позовні вимоги у цій частині, суд керується наступним. Відповідно до статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Відповідно до частини другої статті 11 ЦК України, однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, а отже, підставою цивільно-правової відповідальності як обов`язку відшкодувати шкоду, є заподіяння майнової шкоди. Зобов`язання із заподіяння шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі. Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду визначені статтею 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення, елементами якого є шкода, протиправна поведінка, причинний зв`язок між шкодою і протиправною поведінкою, вина. Деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за наявності вини заподіювача шкоди. Шкода це зменшення або знищення майнових чи немайнових благ, що охороняються законом. Протиправною є поведінка, що не відповідає вимогам закону або договору, тягне за собою порушення майнових прав та інтересів іншої особи і спричинила заподіяння збитків. Причинний зв`язок як елемент цивільного правопорушення виражає зв`язок протиправної поведінки і шкоди, що настала, при якому протиправність є причиною, а шкода наслідком. Пленум Верховного Суду України у абз. 1 п. 2 постанови №6 від 27.03.1992 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» (з наступними змінами) наголосив, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Таким чином, із змісту наведених норм права випливає, що для застосування вимог ст. 1166 ЦК України суд повинен встановити наявність певних обставин, а саме - якими саме неправомірними діями відповідача було заподіяно шкоду позивачу і чи є між цими діями та шкодою безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. Наявність (відсутність) зазначених обставин суд повинен встановити за допомогою належних доказів. При цьому суд повинен оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності,

Outcome: partial