Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-25 00:00:00

До Малиновського районного суду м. Одеси звернулася [PERSON] з позовом до Одеської міської ради про визначення\~додаткового строку\~для прийняття\~спадщинита просить суд визначити їй додатковий строк на прийняття спадщини тривалістю два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили, для подання заяви до нотаріальних органів про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлої [INFO] . В обґрунтування своїх позовних вимог позивач посилалася на те, що [INFO] померла рідна тітка позивача [PERSON] , про що зроблено відповідний актовий запис № 8810 (свідоцтво про смерть серії [NUMBER] ). Позивач взяла на себе всі обов?язки з організації та проведення поховання [PERSON] 09 квітня 2024 року позивач звернулась до державного нотаріуса Приморської державної нотаріальної контори у місті Одеси Арабаджи К. Г. із заявою про відкриття спадкової справи до майна [PERSON] , про що зроблено запис про відкриття спадкової справи за № 112б/2024. В той же час, в зв?язку з тим, що позивач звернулась до нотаріуса з пропуском строку у шість місяців (через 7 місяців) нотаріусом їй відмовлено та рекомендовано звернутись до суду для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Зазначає, що вона є єдиним спадкоємцем після смерті [PERSON] , а також вказує, що раніше, 05.08.2009 року, саме державним нотаріусом Арабаджі К. Г. було посвідчено заповіт її тітки [PERSON] , яким усе рухоме і нерухоме майно, в тому числі квартира [ADDRESS] було заповідано позивачу. Розуміючи, що вона єдиний спадкоємець та заповітом їй заповідано все майно померлої [PERSON] , а також через те, що в період дії воєнного стану в Україні вона, як мати 2 неповнолітніх дітей, повинна дбати в першу чергу про безпеку, здоров?я та життя своїх дітей вимушена була пропустити на незначний період строк для прийняття спадщини від [PERSON] .. Позивач позовні вимоги підтримує в повному обсязі, проти ухвалення заочного рішення не заперечує, просить розглянути справу у відсутності позивача, про що надала письмове клопотання. Представник відповідача в призначене судове засідання не з`явився, повідомлявся заздалегідь належним чином, причини неявки суду не повідомляв. Згідно ст. 280 ч.1 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Оскільки сторони в судове засідання не з`явились, то відповідно до вимог ч.2\~ст. 247 ЦПК України\~фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Вивчивши та дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , актовий запис № 8810. (а.с. 10) Як вбачається з матеріалів справи, позивач взяла на себе всі обов?язки з організації та проведення поховання [PERSON] , що підтверджується копією договору-замовлення на організацію та проведення поховання №114697 від 12.09.2023 року, копією договору замовлення від 12.09.2023 року, копією договору-замовлення на організацію та проведення поховання №093693 від 16.09.2023 року.(а.с.12,13,14) З наданих матеріалів справи вбачається, що померлій [PERSON] квартира за адресою: [ADDRESS] , належала на підставі договору купівлі-продажу №2882 від 19.07.2007р. ( частка), що вбачається з витягу від 21.08.2007 року та частина належала на підставі свідоцтва про право на спадщину, зареєстрованого в реєстрі № 1-792 від 06.04.2009 року, що вбачається з витягу від 21.07.2009 року. (а.с.21-22) Відповідно до копії заповіту від 05.08.2009 року [PERSON] заповіла належну їй на праві приватної власності квартиру [ADDRESS] - [PERSON] , [INFO] . (а.с. 17) Як вбачається з свідоцтва про шлюб, 25 липня 2014 року [PERSON] та [PERSON] уклали шлюб, про що складено актовий запис № 209 та прізвище після державної реєстрації шлюбу у позивача змінилося на [PERSON] . (а.с. 19) Відповідно до копії спадкової справи № 112б/2024 вбачається, що 09.04.2024 року [PERSON] звернулася із заявою про прийняття спадщини. (а.с. 53-72) Відповідно до листа Приморської державної нотаріальної контори у місті Одесі № 392/02-14 від 09.04.2024р., вбачається, що на підставі заяви [PERSON] до Книги обліку спадкових справ занесено запис про відкриття спадкової справи до майна [PERSON] , померлої [INFO] за № 112б/2024, а також роз?яснено, що позивач звернулась до нотаріуса з пропуском строку у шість місяців, нотаріусом їй відмовлено та рекомендовано звернутись до суду для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Також повідомлено, що Приморська державна нотаріальна контора у місті Одеса не заперечує проти розгляду справи судом по суті та просить слухати у відсутності представника Приморської нотаріальної контори у місті Одеса. (а.с. 15) Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до частини першої статті\~1269, частини першої статті\~1270 ЦК України\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини Відповідно до статті\~1217,\~1218 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно статті\~1222,\~1223 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Спадкоємцями за заповітом можуть бути юридичні особи та інші учасники цивільних відносин (стаття 2 цього Кодексу). Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у\~статтях 1261 - 1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Відповідно до статей\~1233,\~1234,\~1235,\~1236 ЦК України, заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Право на заповіт має фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Право на заповіт здійснюється особисто. Вчинення заповіту через представника не допускається. Заповіт має бути посвідчений нотаріусом або іншими посадовими, службовими особами, визначеними у\~статтях 1251 - 1252 цього Кодексу. Зі змісту заповіту вбачається, що спадкодавець [PERSON] зробила розпорядження щодо належного їй майна, яке заповідала [PERSON] .. Заповіт підписаний власноруч заповідачем. Проте, [PERSON] не встигла вчасно звернутися до нотаріуса, оскільки в період дії воєнного стану в Україні вона, як мати 2 неповнолітніх дітей, повинна дбати в першу чергу про безпеку, здоров?я та життя своїх дітей вимушена була пропустити на незначний період строк для прийняття спадщини від [PERSON] , що є поважною причиною її не звернення до нотаріуса. Строк для прийняття спадщини закінчився. Відповідно до п. 24\~постанови Пленуму Верховного Суду України N 7 від 30 травня 2008 р. "Про судову практику у справах про спадкування"\~особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК України. У разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга\~статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини спадкоємці звертаються до суду. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини із поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Пленум Верховного Суду України в п. 24 своєї\~постанови від 30 травня 2008 року №7 Про судову практику у справах про спадкування\~роз`яснив, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст.\~1272 ЦК України. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. За наведених обставин суд вважає, що позивачем строк для прийняття спадщини був пропущений з поважних причин, а тому відповідно до\~ст. 1272 ЦК України\~йому необхідно визначити додатковий строк в два місяці, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. На підставі викладеного,

Outcome: approved