Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-28 00:00:00

До Дарницького районного суду м. Києва, звернулась [PERSON] , з позовом до [PERSON] , про стягнення пені за прострочення сплати аліментів. В обґрунтування позову зазначено, що 15.02.2019 року між позивачем та відповідачем було укладено шлюб, який в подальшому рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 24.09.2020 року було розірвано. Від спільного шлюбу у подружжя народилась донька - [PERSON] , [INFO] . Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 08.04.2021 року було стягнуто з [PERSON] , на користь [PERSON] , аліменти на утримання доньки [PERSON] , в розмірі частини з усіх видів його заробітку (доходу), але не менш, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно починаючи з 02.10.2022 року, до досягнення дитиною повноліття. Постановою державного виконавця Дарницького ВДВС у м. Києві від 30.09.2021 року було відкрито виконавче провадження № [NUMBER] з примусового виконання рішення суду від 08.04.2021 року. Відповідно до довідки-розрахунку заборгованості від 13.03.2024 року, станом на 01.03.2024 року заборгованість відповідача по аліментах за період з жовтня 2020 року по лютий 2024 року становить 214508,65 грн. Враховуючи наведене, беручи до уваги положення ст. 196 СК України просить суд стягнути з відповідача на користь позивача неустойку (пеню) в розмірі 214508,65 грн. Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 24.10.2024 року було відкрито спрощене провадження по вказаній цивільній справі. Від позивача надійшла заява про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала в повному обсязі наполягала на їх задоволенні, не заперечувала проти ухвалення заочного рішення. Відповідач в судове засідання не з`явився про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Враховуючи, що в судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. У зв`язку з повторною неявкою в судове засідання належним чином повідомленого про дату, час та місце судового засідання відповідача, суд вважає за можливе проводити заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку. Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про шлюб серія [NUMBER] від 15.02.2019 року, виданого Бориспільським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, 15.02.2019 року було зареєстровано шлюб між [PERSON] , та [PERSON] , про, що було зроблено відповідний актовий запис № 61, після реєстрації шлюбу, прізвище подружжя - [PERSON] . Відповідно до свідоцтва про шлюб серія [NUMBER] виданого повторно 26.08.2021 року, Бориспільським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, [INFO] народилась [PERSON] , батьками якої є [PERSON] , та [PERSON] . Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 24.09.2020 року було розірвано шлюб між [PERSON] , та [PERSON] . Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 08.04.2021 року було стягнуто з [PERSON] , на користь [PERSON] , аліменти на утримання доньки [PERSON] , в розмірі частини з усіх видів його заробітку (доходу), але не менш, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно починаючи з 02.10.2022 року, до досягнення дитиною повноліття. Постановою державного виконавця Дарницького відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) від 30.09.2021 року, було відкрито виконавче провадження з примусового виконання виконавчого листа виданого Дарницьким районним судом м. Києва від 28.09.2021 року № 753/16284/20. Постановами державного виконавця Дарницького відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) від 13.03.2024 року, було встановлено тимчасове обмеження [PERSON] , у праві виїзду за межі України, праві полювання, та праві керування транспортними засобами до погашення заборгованості зі сплати аліментів у повному обсязі. Відповідно до розрахунку заборгованості по виплаті аліментів № [NUMBER] від 13.03.2024 року виданого Дарницьким відділом державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Київ), вбачається, що станом на 01.03.2024 року [PERSON] , має заборгованості по аліментам у розмірі 214508,65 грн. Відповідно до розрахунку наданого позивачем за період з жовтня 2020 року по лютий 2024 року розмір пені (неустойки) складає 1345573,50 грн. Відповідно до вимог ч.1 ст. 3 Конвеції ООН про права дитини (Конвенції), в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Статтею 18 Конвенції проголошено принцип загальної та однакової відповідальності обох батьків за виховання і розвиток дитини. Батьки або у відповідних випадках законні опікуни несуть основну відповідальність за виховання і розвиток дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування. Відповідно до ст. 180 СК України, батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Згідно з ч. 3 ст. 181 СК України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. Спосіб стягнення аліментів, визначений рішенням суду, змінюється за рішенням суду за позовом одержувача аліментів. Відповідно до ч. 1, 3 ст.195 СК України розмір заборгованості за аліментами обчислюється державним виконавцем, приватним виконавцем, а в разі виникнення спору - судом. У відповідності до ч.1 ст.196 СК України, у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. Пунктом 22 постанови Пленуму Верховного Суду України 15 травня 2006 № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» роз`яснено, що передбачена статтею 196 СК України відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у вигляді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покласти таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках неустойка стягується за весь час прострочення сплати аліментів. При вирішенні питання про стягнення з відповідача пені за прострочення сплати аліментів, суд бере до уваги фактичні обставини, що зумовили виникнення заборгованості, можливість та обізнаність боржника про необхідність сплати аліментів, у тому числі і на підставі відповідного судового рішення. Відповідачем не надано суду доказів на підтвердження відсутності його вини у виникненні заборгованості по сплаті аліментів. Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Доказів того, що відповідач вчасно та в повному обсязі сплачував аліменти на утримання доньки матеріали справи не містять, у зв`язку з чим у останнього виникла заборгованість по сплаті аліментів, яка станом на дату звернення до суд з позовом, не погашена, тому суд приходить до висновку, що позовні вимоги про стягнення з відповідача на користь позивача пені(неустойки) за несвоєчасну сплату аліментів у розмірі 214508,65 грн., є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. Відповідно до ч. 1, п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, враховуючи що позивач звільнена від сплати судового збору з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 1211,20 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved