Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-01 00:00:00

У серпні 2024 року [PERSON] , [PERSON] звернулись до Подільського районного суду м. Києва з позовом до [PERSON] , [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири, та відшкодування упущеної вигоди. В обґрунтування позову [PERSON] , [PERSON] зазначили, що вони є співвласниками квартири [ADDRESS] , що підтверджується договором дарування частини квартири від 15 серпня 2007р. та свідоцтвом про право власності № [NUMBER] від 27 серпня 1996р. Відповідачі є співвласниками квартири [ADDRESS] , яка розташована поверхом вище квартири [ADDRESS] . 27.02.2023 року з вини відповідачів сталося залиття квартири, належної на праві власності [PERSON] , [PERSON] , внаслідок чого позивачам були заподіяні збитки. За зверненням позивача 28.03.2023 р. було обстежено квартиру [ADDRESS] та встановлено причину залиття - падіння зі стіни наповненого водою ємністю 80літрів електричного нагрівача (бойлера) та залишення неперекритими квартирних кулькових кранів холодної та гарячої води, розміщених у санвузлі, розташованої вище квартири [ADDRESS] , про що було складено Акт про залиття квартири [ADDRESS] , підписаний Головою комісії - виконувачем обов`язків головного інженера опорного пункту №1 Гукалюком І.М. Вказаним Актом також було зафіксовано, що причиною затоплення є обрив водопроводу в квартирі [ADDRESS] . 11 травня 2023 року було складено другий Акт про наслідки затікання, що підписаний Головою комісії - виконувачем обов`язків головного інженера опорного пункту №1 Гукалюком І.М. Для визначення розміру матеріального збитку внаслідок залиття квартири позивачі звернулись до спеціаліста, який провів обстеження квартири і склав Звіт від 28.09.2023року. Відповідно до Звіту про оцінку розміру матеріального збитку (шкоди), складеного сертифікованим оцінювачем [PERSON] , розмір матеріального збитку становить 198 596,00грн. 18 жовтня 2023 року сертифікованим оцінювачем [PERSON] було складено Звіт про розмір упущеної вигоди, відповідно до якого упущена вигода за один місяць становить 18 249,00грн. Посилаючись на те, що відповідачі у позасудовому порядку не відшкодували спричинені збитки, уникають мирного врегулювання спору, позивачі звернулись до суду з даним позовом, в якому просять стягнути з відповідачів на свою користь матеріальну шкоду, завдану залиттям квартири у розмірі 198 596, 00грн; упущену вигоду у розмірі218988,00 грн. за період з 01.03.2023р. по 30.11.2024р. та судовий збір. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.08.2024 головуючим суддею у справі визначено Войтенко Т.В. Ухвалою суду від 09.08.2024 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, встановлено відповідачу строк для подання відзиву, позивачу - для подання відповіді на відзив. 09.09.2024 відповідачем [PERSON] подано до суду заперечення на позовну заяву, в яких відповідачка заперечувала проти задоволення позову. У заяві, зокрема, зазначено, що [PERSON] із 28 лютого 2022 року не проживає на території України та офіційно перебуває у статусі особи, постраждалої від війни, під програмою міжнародного захисту на території Нідерландів і не має змоги повернутися в Україну. Також зазначає, що її мама, відповідач [PERSON] з 22 серпня 2021 року не перебуває в квартирі за адресою: [ADDRESS] та в 2023 році перенесла 2 операції в Польщі, де і перебуває на теперішній час під постійним наглядом лікарів. Відповідачка не погоджується із розміром матеріального збитку, що зазначений в Звіті оцінювача [PERSON] . Так, [PERSON] звернулась за юридичною допомогою в експертну компанію «Експерт IN», до рецензента [PERSON] , в результаті рецензії якого, було зроблено висновок, що оцінювач позивачки [PERSON] - [PERSON] був позбавлений державної ліцензії на момент складання звіту та його звіт не відповідав вимогам нормативно - правових актів з оцінки майна. 31.03.2023- 02.04.2023 відповідачка написала лист-звернення до Генерального прокурора України Костіна Андрія Євгеновича з метою захисту від зловживань і агресивної поведінки [PERSON] та намаганнями через суд заволодіти незаконно великою сумою грошей. 19 квітня 2023 року відповідачка отримала відповідь від Київської Міської Прокуратури про необхідність проведення подальшого розслідування у справі, щодо виконаного на замовлення [PERSON] фіктивного звіту [PERSON] 07.10.2024 до суду надійшла відповідь на заперечення, яка підписана позивачем [PERSON] та представником позивача [PERSON] - адвокатом Карманніковим М.О. У відповіді на заперечення сторона позивача не погоджується з аргументами, наведеними відповідачами, вважають, що вони не мають правового значення для вирішення спору та не доведені жодними доказами. Так, позивачі звертають увагу, зокрема, на те, що про факт залиття невідкладно були повідомлені відповідачі, КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району м. Києва» та правоохоронні органи. В результаті обстеження було встановлено, що джерело затоплення розташоване в квартирі [ADDRESS] , власникоми якого є відповідачі. Однак, відповідачі не вжили жодних заходів для відшкодування нанесених збитків. В подальшому, позивачами було вжито заходів для проведення оцінки нанесеної шкоди з метою її стягнення. Задля проведення оцінки збитків було запрошено оцінщика [PERSON] та оплачено його роботу, про що заздалегідь повідомлено відповідачів. Відповідачі для огляду не з`явились, а також не запросили для проведення огляду будь - якого представника, обраного на власний розсуд. Виготовлена оцінка була направлена всіма доступними засобами зв`язку іншій стороні. Але замість відшкодування збитків відповідачі звернулись до Офісу Генерального прокурора України із заявою щодо неправомірних дій позивачів щодо вимагання коштів. Дана заява була передана дільничному інспектору поліції, який викликав позивачів для надання пояснень. У дільничного стороні позивача стало відомо про те, що оцінщик [PERSON] станом на момент проведення оцінки був позбавлений права на її проведення. Відтак, позивачами було повторно замовлено оцінку в іншого оцінювача - [PERSON] , на результатах якої базуються заявлені вимоги про відшкодування шкоди. Оскільки, стороною відповідача не замовлено власну оцінку, не наведено жодних заперечень щодо результатів повторної оцінки та не відшкодовано нанесених збитків, позивачі наполягають на задоволенні позовних вимог та просять розглядати справу без їх участі. 24.10.2024 року надійшов відзив представника відповідача [PERSON] - адвоката Зуєва М.В., в якому сторона відповідача просить відмовити у позові в повному обсязі. У відзиві зазначено про те, що відповідачі не перебувають на території України, акт від 28.02.2023 складений без присутності відповідачів та не відповідає формі відповідно до правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій. У матеріалах справи відсутні докази , які б свідчили про те, що позивачкою вживались заходи для повідомлення відповідача про прибуття комісії для складання Акту та про відмову відповідачки приймати участь у зазначеному досліджені квартири позивача. Звіт про оцінку є неналежним та недопустимим доказом, адже даний звіт складено 8 березня 2023 року, тобто через 8 днів після складання Акту про залиття квартири від 28.02.2023 та у вартість пошкодженого майна оцінювач включив те майно, яке не зазначене в Акті. В звіті про оцінку розміру упущеної вигоди зафіксовано, що власниками квартири [ADDRESS] не здійснюється заходів по усуненню недоліків залиття. Однак позивачкою не надано доказів, що саме спричинило упущену вигоду, а саме чи було здано в оренду квартиру, чи здійснювались дії з подальшою орендою. А відтак, просить у задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі. 28.11.2024 року від позивача [PERSON] до суду надійшла відповідь на відзив представника відповідача [PERSON] - адвоката Зуєва М.В. Позивач [PERSON] просить не враховувати відзив під час винесення рішення, оскільки його на її думку було складено з порушенням норм і вимог процесуального законодавства щодо складання таких документів, з порушенням строків на його подання. Щодо акту обстеження від 28.02.2023 року позивач звертає увагу, що відповідачів було завчасно повідомлено засобами телефонного зв`язку через застосунок Вайбер про факт залиття квартири та сторона відповідача була усвідомлена в діях позивачів про складання акту. Позивач звертає увагу, що якщо власник житла, який спричинив залиття відмовляється від підписання акту, це не може вплинути на його правильність та юридичну значимість. У судове засідання позивачі не з`явилися, подали заяву про розгляд справи без їх участі, в якій позовні вимоги підтримали у повному обсязі. Відповідачі у судове засідання не з`явились. Від представника відповідача [PERSON] - адвоката Зуєва М.В. надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, в якій підтримав позицію, викладену у відзиві, та просив відмовити у задоволенні позову. Дослідивши письмові матеріали справи відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, згідно з якою у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, повно і всебічно оцінивши всі фактичні обставини справи та докази, які мають значення для розгляду справи, суд дійшов наступних висновків. Судом встановлено, що [PERSON] та [PERSON] є співвласниками квартири [ADDRESS] . [PERSON] належить 2/3 частини квартири на підставі договору дарування частини квартири від 15 серпня 2007р. та свідоцтва про право власності № [NUMBER] від 27 серпня 1996р., [PERSON] належить 1/3 частина квартири на підставі свідоцтва про право власності № [NUMBER] від 27 серпня 1996р (а.с.12-13). Відповідачі є співвласниками квартири [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвом про право власності № [NUMBER] від 16 лютого 2006 року (а.с.215). Квартира відповідачів [ADDRESS] розташована над квартирою, яка належить позивачам, тобто розташована поверхом вище над квартирою [ADDRESS] . 27.02.2023 року сталося залиття квартири [ADDRESS] , належної позивачам, розташованої поверхом нижче від квартири відповідачів, внаслідок чого позивачам були заподіяні збитки. Актом КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району м. Києва» від 28.02.2023 р. зафіксовано залиття в квартирі [ADDRESS] . Так, відповідно до Акту про залиття в квартирі від 28.02.2023, комісією було проведено обстеження квартири [ADDRESS] . При візуальному обстеженні виявлено, що в квартирі на стелі утворилося відшарування, наявні мокрі плями, здуття шпалер та мокрі сліди залиття по всій поверхні стелі, на стінах наявне здуття шпалер, мокрі плями, а також роз`єднання їх вертикальних стиків, утворилась волосяна тріщина, на підлозі під мокрим килимом спостерігається здуття паркету, у кімнаті після залиття відсутнє електропостачання, спостерігається пошкодження міжкімнатних дверей, у санвузлі на стелі утворилась біля стоякових трубопроводів холодного та гарячого водопостачання тріщина довжиною 1.1 пог.м. Причиною затікання стало падіння зі стіни наповненого водою ємністю 80л електричного водонагрівача (бойлера) та залишених не перекритими квартирних кулькових кранів холодної та гарячої води, розміщених у санвузлі розташованої вище квартири [ADDRESS] . Власники квартири [ADDRESS] були проінформовані про аварію, однак для огляду квартири не прибули, уповноважених представників не направили. (а.с. 7-8). 11 травня 2023р. комісією КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району м. Києва» було складно другий Акт про затікання в квартирі, яким зафіксовано наслідки затікання при візуальному огляді квартири [ADDRESS] . В ході виконання ремонтних робіт у квартирі після залиття у кімнаті площею 10.9 кв.м. на стелі, стінах та віконних відкосах кімнати виникла мокра пляма. Власником квартири зроблено на стелі самостійно отвір для збігання залишків води з міжповерхового панельного перекриття. У кімнаті підвищена вологість. У кімнаті площею 20.4 кв.м. зі стін знято шпалери, з підлоги паркетне дерев`яне покриття з плінтусами, в результаті чого внизу вздовж стіни спостерігається наявність цвілі, сполучення фарби та мокрих плям. На підготовленій до водоемульсійного фарбування стелі на стінах наявні мокрі сліди. У коридорі на стіні знято до цегли оздоблювальний та штукатурний шар загальною площею близько 2.7 кв.м., на інших стінах та стелі мокрі плями. У коморі зафіксовано утворення цвілі та темних плям, пошкодження цвіллю одвірків (наличників) міжкімнатних дверей (а.с.20). Для визначення розміру спричиненого матеріального збитку внаслідок залиття квартири, [PERSON] звернулась до суб`єкта оціночної діяльності - ФОП « [PERSON] ». Відповідно до складеного суб`єктом оціночної діяльності Звіту від 28.09.2023 про оцінку розміру матеріального збитку (шкоди), розмір матеріальних збитків, який завдано [PERSON] та [PERSON] в результаті залиття квартири [ADDRESS] станом на момент складання даного звіту становить 198 596 грн. з врахуванням фізичного зносу (а.с.49-82). Також суб`єктом оціночної діяльності - ФОП « [PERSON] » було складено Звіт від 18.10.2023 року про розмір упущеної вигоди від неотриманої орендної плати, відповідно до якого розмір упущеної вигоди становить 18 249,00 грн. за один місяць. ( а.с. 83- 112). Матеріалами справи також підтверджується, що з метою досудового врегулювання спору 22.03.2023 позивачем [PERSON] було підготовлено та направлено на адресу відповідачів лист-вимогу про відшкодування матеріальних збитків, завданих залиттям квартири [ADDRESS] , а також витрат на виготовлення незалежної оцінки, понесені [PERSON] , в розмірі 3 000,00 грн. Відомостей про те, що відповідачами було надано відповідь на таку претензію, матеріали справи не містять. Оскільки спричинені збитки власниками квартири [ADDRESS] , з якої відбувалося залиття квартири позивачів, відшкодовані не були, порушені права [PERSON] та [PERSON] підлягають захисту судовим рішенням. Згідно статті 383 Цивільного кодексу України, власник житлового будинку, квартири має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім`ї, інших осіб і не має права використовувати його для промислового виробництва. Власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни у квартирі, наданій йому для використання як єдиного цілого, - за умови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир у багатоквартирному будинку та не порушать санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку. У відповідності до статті 151 Житлового кодексу України, громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку прибудинкову територію. Безгосподарне утримання громадянином належного йому будинку (квартири) тягне за собою наслідки, передбачені Цивільним кодексом України. Статтею 1166 ЦК України визначено, що шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно роз`яснень, викладених в пункті 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України №6 від 27.03.1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Таким чином, умовою покладення на відповідача відповідальності за шкоду, завдану позивачу, є наявність вини останньої у спричиненні вказаної шкоди. Актами КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району м. Києва» зафіксований факт залиття та встановлено причину такого залиття: падіння зі стіни наповненого водою ємністю 80л електричного водонагрівача (бойлера) та залишених не перекритими квартирних кулькових кранів холодної та гарячої води, розміщених у санвузлі квартири відповідачів. Відтак, актами встановлено причинно-наслідковий зв`язок між діями (бездіяльністю) [PERSON] , [PERSON] та наслідками, спричиненими в результаті неналежної експлуатації в їх квартирі електричного водонагрівача (бойлера) і кулькових кранів холодної та гарячої води. Статтею 1192 Цивільного кодексу України визначено, що розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. У конкретному випадку розмір збитків встановлено відповідним Звітом у розмірі 198 596,00грн. З наведених підстав, суд приходить до висновку про необхідність солідарного стягнення з [PERSON] , [PERSON] на користь [PERSON] , [PERSON] на відшкодування матеріальної шкоди 198 596,00 грн., оскільки судом встановлено, що саме з їх вини сталося залиття, внаслідок чого належне позивачам майно було пошкоджено, тобто між діями відповідачів та спричиненням шкоди позивачам є безпосередній причинний зв`язок, тому відповідачі мають відшкодувати спричинену шкоду. Вирішуючи питання про те, у якому співвідношенні підлягає стягненню відшкодування на користь позивачів, суд виходить з того, що [PERSON] належить 2/3 частини квартири, а [PERSON] - 1/3 частина (а.с.12,13), відтак, сума відшкодування підлягає стягненню пропорційно часткам у праві власності: на користь [PERSON] підлягає стягненню 132 397,33 грн., на користь [PERSON] - 66 198,67 грн. Доводи відповідачів про недоведеність розміру спричинених збитків та незаконність складення звіту [PERSON] , який станом на момент проведення оцінки був позбавлений права на її проведення, висновків суду про доведеність розміру спричинених збитків не змінюють, адже суд брав до уваги звіт про вартість матеріального збитку, складений ФОП « [PERSON] ». Вирішуючи позовні вимоги в частині відшкодування упущеної вигоди, суд зазначає наступне. В обґрунтування позовних вимог в частині відшкодування упущеної вигоди позивачі вказують на те, що понесли додаткові витрати у зв`язку із неможливістю користуватись пошкодженою квартирою та звернулись до суб`єкта оціночної діяльності для проведення оцінки розміру упущеної вигоди, відповідно до якої розмір упущеної вигоди становить 18 249,00 грн. за один місяць. Разом із цим, позивач надає розрахунок упущеної вигоди: 18 249 грн. * 12 календарних місяців - з 01.03.2023 р. по 31.03.2024р. = 218 988,00грн. Відповідно до статті 22 ЦК України у вигляді упущеної вигоди відшкодовуються тільки ті збитки, які б могли бути реально отримані при належному виконанні зобов`язання. Пред`явлення вимоги про відшкодування упущеної вигоди покладає на позивача обов`язок довести, що ці доходи (вигода) не є абстрактними, а дійсно були б ним отримані. Позивачі повинні довести також, що вони могли і повинні були отримати визначені доходи, і тільки неправомірні дії відповідачів стали єдиною і достатньою причиною, яка позбавила їх можливості отримати прибуток. Вказана правова позиція висловлена Верховним Судом України в постанові від 18 травня 2016 року № 6-237цс16, Верховним Судом у постанові № №608/532/17 від 11 вересня 2019 року. Таким чином суд доходить висновку, що позивачами в ході розгляду справи не доведено, що ця втрачена вигода не є абстрактною, а дійсно була б ними отримана. За сукупністю наведених обставин, на які посилаються сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень підтверджених доказами, оцінивши їх належність, допустимість, а також достатність, взаємозв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, з огляду на те, що цивільне судочинство не може ґрунтуватись на припущеннях, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позову в частині стягнення упущеної вигоди. Питання щодо розподілу витрат по сплаті судового збору суд вирішує на підставі статті 141 ЦПК України. Так, згідно частини 1 статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Тобто, у відповідності до статті 141 ЦПК України, суд присуджує позивачці [PERSON] , яка сплатила судовий збір, понесені нею і документально підтверджені судові витрати у розмірі 1985,96 грн., тобто по 992,98 грн. судового збору з кожного з відповідачів.

Outcome: partial