Jurisdiction: civil
Date: 2024-12-02 00:00:00

08.10.2024 до Петриківського районного суду Дніпропетровської області звернулася [PERSON] , в інтересах якої діє адвокат Московчук Анатолій Миколайович з позовною заявою до Петриківської селищної ради Дніпровського району Дніпропетровської області, в якій позивач та її представник просить суд визначити [PERSON] , [INFO] , додатковий строк у два місяці для подання нею заяви нотаріусу про прийняття спадщини після смерті чоловіка [PERSON] , померлого [INFO] . В обґрунтування позовних вимог зазначає, що після смерті чоловіка [PERSON] , [INFO] , відкрилась спадщина на частку однокімнатної квартири у м. Кам`янське, яка була придбана позивачем в період перебування зі спадкодавцем у шлюбі та будинок з земельною ділянкою розташований у [ADDRESS] . [PERSON] , останнє місце реєстрації якого було [ADDRESS] , проживав разом зі своєю дружиною [PERSON] , яка документально була зареєстрована в [ADDRESS] . Враховуючи свій важкий психологічний і фізичний стан здоров`я після смерті чоловіка, [PERSON] , своє право на звернення до нотаріуса, щодо подання заяви на прийняття нею спадщини, доручила своїй невістці [PERSON] . [PERSON] , на підставі нотаріально посвідченої довіреності від 24.09.2024, звернулася до державного нотаріуса Петриківської державної нотаріальної контори, з заявою в інтересах свого довірителя [PERSON] , на видачу останній свідоцтва про право на спадщину за законом на майно її померлого чоловіка [PERSON] . Нотаріус Могильна Людмила Григорівна , отримавши відомості про державну реєстрацію місця проживання [PERSON] , і вбачаючи, що адреси реєстрації місця проживання заявника не співпадає з місцем реєстрації померлого чоловіка, винесла постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії. Позивач, посилаючись на те, що строк для подання заяви про прийняття спадщини пропущений нею у зв`язку із незадовільним станом здоров`я, який не дозволяє їй особисто звернутися до нотаріуса, а тільки через передачу прав довіреній особі, просить суд визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. Ухвалою судді від 09.10.2024 відкрито провадження по справі та справа призначена до розгляду в порядку загального позовного провадження. Ухвалою суду від 05.11.2024 підготовче провадження закрито та справа призначена до судового розгляду по суті. Представник позивача у судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи без його участі. Позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, через підсистему «Електронний суд» до суду надійшла заява про розгляд справи без участі представника Петриківської селищної ради. Проти задоволення позовних вимог не заперечує. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень ЦПК України розгляд справи здійснюється судом за відсутністю учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши надані документи і матеріали, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, прийшов до наступного висновку. Як передбачено ст.ст. 15,16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. За загальним правилом (частина 1статті 13 ЦПК України), суд розглядає справу в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін, кожна з яких, відповідно до частини 1статті 81 ЦПК України повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія [NUMBER] , виданого Заводським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Кам`янське Кам`янського району Дніпропетровської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро). (а.с. 8) Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина, до складу якої входить: частка однокімнатної квартири, що розташована за адресою: [ADDRESS] , яка була придбана позивачем в період перебування зі спадкодавцем у шлюбі, на підставі договору купівлі-продажу квартири серії ААІ № 593784 від 04.04.1997 року, на будинок, який розташований за адресою: [ADDRESS] , який належав [PERSON] на праві приватної власності на підставі свідоцтва про спадщину на земельну ділянку, серія та номер: 192/94, виданий 26.07.1994 Міністерством юстиції України та на земельну ділянку площею 0,25 га, кадастровий номер 1223780800:02:007:1240, яка належала [PERSON] на праві приватної власності на підставі рішення органу місцевого самоврядування, серія та номер: 2/ХХІІ, виданого 09.12.1994 Єлизаветівської сільською радою Петриківського району Дніпропетровської області. (а.с. 9-12) Позивач [PERSON] є дружиною померлого [PERSON] , що підтверджується копією витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 00032890612. (а.с. 7) Згідно спадкової справи № 100/2023, заведеної після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , спадкоємцем померлого є його дружина [PERSON] , [INFO] . Син померлого [PERSON] , [INFO] , відмовився від прийняття спадщини на користь дружини померлого [PERSON] . Відомості про інших спадкоємців та заповітів на майно померлого відсутні. (а.с. 23) [PERSON] , своє право на звернення до нотаріуса, щодо подання заяви на прийняття нею спадщини, доручила своїй невістці [PERSON] . (а.с. 12) Представник позивача за довіреністю звернулася до Державного нотаріуса Петриківської державної нотаріальної контори Могильної Людмили Григорівни із заявою про прийняття спадщини. Однак, постановою від 24 вересня 2024 року нотаріус відмовила у видачі Свідоцтва про право на спадщину, мотивуючи тим, що не подано в строк відомості та документи, необхідні для вчинення нотаріальної дії. (а.с. 5) Відповідно до довідки «Центру первинної медико-санітарної допомоги №3» [PERSON] за станом здоров`я немобільна та пересувається тільки в межах своєї квартири з 2021 року. Вирішуючи обґрунтованість доводів позивача щодо поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, наведених ним на підтвердження позовних вимог, судом враховується наступне. За загальними положеннями про спадкування, право на спадщину виникає у день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Згідно з ч. 1 ст. 1269, ч. 1 ст. 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, у строк шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Отже, згідно з цією статтею поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. Верховний Суд у постанові від 22.12.2021 у справі №703/4978/19 зазначив, що законодавство не встановлює конкретний перелік поважних причин пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини та такі причини оцінюються судом на власний розсуд, в кожному конкретному випадку та з урахуванням усіх обставин справи. Тобто суд, розглядаючи такі позови, встановлює саму по собі наявність причин, що унеможливили своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини, та оцінює їх з точки зору поважності. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Згідно з правовою позицією Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року (справа №6-1486цс15), Верховного Суду України від 26 червня 2019 року (справа № 565/1145/17) відповідно до частини третьої етапі 1272ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як вбачається з позовної заяви позивач пропустила встановлений строк для прийняття спадщини з поважних причин, пов`язаних із незадовільним станом здоров`я, який не дозволяє їй особисто звернутися до нотаріуса, а тільки через передачу прав довіреній особі. Згідно п. 24Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Європейський суд з прав людини в пунктах 33, 34 рішення від 19.02.2009 року у справі «Христов проти України» зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване ч.1 ст.6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основновоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до … остаточного рішення суду. Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000 року, при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом також враховується рішення ЄСПЛ у справі «Маркс проти Бельгії» від 13.06.1979 року, ст.1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які по своїй суті є гарантом права власності, оскільки визнають право будь-якої особи на безперешкодне користування своїм майном. Таким чином, враховуючи, що після смерті [PERSON] спадкоємцем за законом є позивач [PERSON] , інші спадкоємці з заявами про прийняття спадщини в нотаріальну контору не звертались, позивач пропустила строк для прийняття спадщини у зв`язку із незадовільним станом здоров`я, що є обставиною пов`язаною з об`єктивними і істотними труднощами для останньої на вчинення дій направлених на прийняття спадщини у визначений строк, а тому суд вважає поважною причиною його пропуску і приходить до висновку, що позов обґрунтований, доведений і підлягає задоволенню. Позивачем сплачено судовий збір в розмірі 1211 грн. 20 коп., яка на їх відшкодуванні з відповідача не наполягає, тому суд вказані витрати з відповідача не стягує.

Outcome: approved