Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-12 00:00:00

\~ \~ \~ \~19.06.2024 року до Ленінського районного суду м. Миколаєва надійшла позовна заява фізичної особи-підприємця [PERSON] до [PERSON] , в якій позивач просить суд стягнути з відповідача завдані збитки в порядку регресу в розмірі 5430,00 грн., витрати сплаченого судового збору в розмірі 968,96 грн., а також витрати на правову допомогу в розмірі 2000,00 грн. \~ \~ \~ \~В обґрунтування вимог посилається на те, що між ПрАТ «Українська пожежно-страхова компанія» та [PERSON] було укладено поліс обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів №АР/9030812 від 06.10.2020 року. У відповідності до умов вказаного полісу ПрАТ «УПСК» взяв на себе зобов`язання у разі настання страхового випадку за участю забезпеченого т/з марки «Opel» державний реєстраційний номер [NUMBER] , сплатити страхове відшкодування за шкоду заподіяну третім особам. \~ \~ \~ \~06.06.2021 року о 18:00 год. в м. Миколаєві по вул. Слобідській, мала місце ДТП за участю т/з «Opel» державний реєстраційний номер [NUMBER] , під керуванням [PERSON] та т/з «Cherry» державний реєстраційний номер [NUMBER] , під керуванням [PERSON] . Внаслідок вищевказаної ДТП т/з «Cherry» державний реєстраційний номер [NUMBER] було завдано механічних пошкоджень, а власнику вказаного автомобіля метеріального збитку. Постановою суду [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ст. 124, ч. 4 ст. 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП). та притягнуто до адміністративної відповідальності. \~ \~ \~ \~ [PERSON] звернувся до ПрАТ «УПСК» із заявою на виплату страхового відшкодування за полісом №АР/9030812. \~ \~ \~ \~На підставі страхового акту №025/037/012264/21/1 ПрАТ «УПСК» було випплачено страхове відшкодування в розмірі 5430,50 грн. \~ \~ \~ \~03.03.2023 року між ПрАТ «УПСК» та ФОП « [PERSON] » укладено Договір №03/03/2023 про відступлення права вимоги, відповідно до якого Первісний кредитор відступає (передає), а Новий кредитор отримує право вимоги відшкодування у порядку регресу збитків завданих Первісному кредитору по договорам страхування, перелік яких наведений у Додатку №1 до Договору. Новий кредитор отримав право вимоги відшкодування у порядку регресу збитків у вигляді виплаченого страхового відшкодування за полісом №АР/9030812 від 06.10.2020 року. \~ \~ \~ \~Таким чином, до позивача перейшло право вимоги щодо стягнення з відповідача вищевказаної суми страхового відшкодування. \~ \~ \~ \~Ухвалою Ленінського районного суду м. Миколаєва від 20.06.2024 року справу було передано на розгляд за підсудністю до Центрального районного суду м. Миколаєва. \~ \~ \~ \~Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.07.2024 року головуючим суддею по даній справі визначено суддю Саламатіна О.В. \~ \~ \~ \~Ухвалою судді Центрального районного суду м. Миколаєва Саламатіна О.В. від 23.07.2024 року вищезазначений позов було залишено без руху. \~ \~ \~ \~29.07.2024 року до канцелярії суду надійшла заява від позивача на виконання вимог ухвали від 23.07.2024 року. \~ \~ \~ \~Ухвалою судді Центрального районного суду м. Миколаєва Саламатіна О.В. від 30.07.2021 року, після отримання інформації щодо зареєстрованого місця проживання відповідача, прийнято вказану позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи постановлено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 5\~ст. 274 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України), суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. \~ \~ \~ \~Відповідач, який належним чином повідомлений про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження, не скористався своїм процесуальним правом та не направив суду відзив на позовну заяву, із викладенням заперечень проти позову. \~ \~ \~ \~Згідно ч. 8\~ст. 178 ЦПК України\~у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. \~ \~ \~ \~Сторони, з клопотанням про проведення розгляду справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін до суду не зверталися. \~ \~ \~ \~Ухвалою Центрального районного суду м. Миколаєва від 28.10.2024 року постановлено провести заочний розгляд справи. \~ \~ \~ \~Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. \~ \~ \~ \~Суд, дослідивши та перевіривши всі докази в їх сукупності, встановив такі факти та відповідні їм правовідносини. \~ \~ \~ \~06.10.2020 року між ПрАТ «УПСК» та [PERSON] було укладено поліс обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів №АР/9030812. У відповідності до умов вказаного полісу ПрАТ «УПСК» взяв на себе зобов`язання у разі настання страхового випадку за участю забезпеченого т/з марки «Opel» державний реєстраційний номер [NUMBER] , сплатити страхове відшкодування за шкоду заподіяну третім особам. \~ \~ \~ \~Згідно копії Постанови Центрального районного суду м. Миколаєва від 15.07.2021 року по справі №490/4462/21, 06.06.2021 року близько 18:00 год. [PERSON] , керуючи транспортним засобом марки "Opel Vivaro" реєстраційний номер [NUMBER] , рухався в м. Миколаєві по дворовій території, прилеглої до буд. №43 по вул. 6 Слобідській та в порушення п.п. 2.3 "б", 10.1, 10.9, 13.1 Правил дорожнього руху України, рухаючись заднім ходом, проявив неуважність до дорожньої обстановки та особливостей її змін, не впевнився в безпеці свого маневру, не дотримався безпечного бокового інтервалу, внаслідок чого допустив зіткнення із транспортним засобом марки "Chery Cross" реєстраційний номер [NUMBER] під керуванням [PERSON] , який в цей час стояв позаду. В результаті ДТП транспортні засоби отримали механічні пошкодження. В подальшому, будучи причетним до вказаної дорожньо-транспортної події, [PERSON] в порушення п. 2.10 "є" до проведення його огляду на з`ясування стану алкогольного сп`яніння, допустив вживання алкогольних напоїв. Суд дійшов висновку про наявність в діях [PERSON] складу адміністративного правопорушення, передбаченого\~ч. 4 ст. 130, ст. 124 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 34000,00 грн. з позбавленням права керування транспортними засобами на строк три роки. \~ \~ \~ \~Так, відповідно до ч. 4\~ст. 82 ЦПК України\~обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. \~ \~ \~ \~В пункті 7 постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» роз`яснено, що відповідно до частини четвертої статті 61 ЦПК при розгляді справи про цивільно-правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено вирок, що набрав законної сили, або постанову суду у справі про адміністративне правопорушення, цей вирок або постанова обов`язкові для суду лише з питань, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою. \~ \~ \~ \~Тому, розглядаючи позов, який випливає з кримінальної справи чи зі справи про адміністративне правопорушення, суд не вправі обговорювати вину відповідача, а може вирішувати питання лише про розмір відшкодування. \~ \~ \~ \~Таким чином, вина відповідача в дорожньо-транспортній пригоді доказуванню не підлягає. \~ \~ \~ \~Відповідно до Акту огляду ТЗ\~заява на виплату від 22.06.2021 року встановлено характер пошкоджень транспортного засобу "Chery Cross" реєстраційний номер [NUMBER] . \~ \~ \~ \~Зі свідоцтва про реєстрації транспортного засобу серії [NUMBER] власником транспортного засобу "Chery Cross", державний реєстраційний номер [NUMBER] , є [PERSON] . \~ \~ \~ \~Так, згідно додатку №1 до страхового акту №025/037/012264/21/1 розмір страхового відшкодування становить 5430,50 грн. \~ \~ \~ \~За заявою [PERSON] , на підставі Страхового акта №025/037/012264/21/1 від 24.06.2021 року ПрАТ «УПСК» виплатило на рахунок [PERSON] суму страхового відшкодування у розмірі: 5430,50 грн., що підтверджується копією Платіжного доручення №17493 від 16.08.2021 року. \~ \~ \~ \~Відповідно до п. З ч. 2\~ст.11 Цивільного кодексу України\~(надалі -\~ЦК України) підставою виникнення цивільних прав і обов`язків, зокрема, є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі. \~ \~ \~ \~Відповідно до\~ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). \~ \~ \~ \~Разом з тим згідно ч. 2\~ст. 1192 ЦК України\~передбачено, що розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. \~ \~ \~ \~Частиною першою\~статті 1166 ЦК України\~передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. \~ \~ \~ \~Згідно з частинами першою, другою\~статті 1187 ЦК України\~джерелом підвищеної небезпеки є діяльність, пов`язана з використанням, зберіганням або утриманням транспортних засобів, що створює підвищену небезпеку для особи, яка цю діяльність здійснює, та інших осіб. Шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку. \~ \~ \~ \~Шкода, завдана внаслідок взаємодії кількох джерел підвищеної небезпеки, відшкодовується на загальних підставах, а саме: шкода, завдана одній особі з вини іншої особи, відшкодовується винною особою (пункт 1 частини першої\~статті 1188 ЦК України). \~ \~ \~ \~Як роз`яснено у пункті 2\~постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювана шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювана, г) вина. \~ \~ \~ \~Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювана шкоди. \~ \~ \~ \~Відповідно до частини третьої\~статті 988 ЦК України\~страхова виплата за договором майнового страхування і страхування відповідальності (страхове відшкодування) не може перевищувати розміру реальних збитків. Інші збитки вважаються застрахованими, якщо це встановлено договором. \~ \~ \~ \~Згідно зі\~статтею 1194 ЦК України\~особа, яка застрахувала свою цивільну відповідальність, у разі недостатності страхової виплати (страхового відшкодування) для повного відшкодування завданої нею шкоди зобов`язана сплатити потерпілому різницю між фактичним розміром шкоди і страховою виплатою (страховим відшкодуванням). \~ \~ \~ \~Згідно ч. 1 ст. 16 ЗУ «Про страхування», договір страхування - це письмова угода між страхувальником і страховиком, згідно з якою страховик бере на себе зобов`язання у разі настання страхового випадку здійснити страхову виплату страхувальнику або іншій особі, визначеній у договорі страхування страхувальником, на користь якої укладено договір страхування (подати допомогу, виконати послугу тощо), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі у визначені строки та виконувати інші умови договору. \~ \~ \~ \~Дана норма кореспондується із\~ст. 979 ЦК України\~, якою визначено, що за договором страхування страховик зобов`язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити страхувальникові або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору. \~ \~ \~ \~Згідно п. 3 ст. 20 ЗУ «Про страхування», страховик зобов`язаний при настанні страхового випадку здійснити страхову виплату або виплату страхового відшкодування у передбачений договором строк. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 9 ЗУ «Про страхування» визначено, що страховою виплатою є грошова сума, яка виплачується страховиком відповідно до умов договору страхування при настанні страхового випадку. При цьому, розмір страхової суми та (або) розміри страхових виплат визначаються за домовленістю між страховиком та страхувальником під час укладання договору страхування або внесення змін до договору страхування, або у випадках, передбачених чинним законодавством. Вказаною статтею також визначено, що страхове відшкодування - страхова виплата, яка здійснюється страховиком у межах страхової суми за договорами майнового страхування і страхування відповідальності при настанні страхового випадку. Страхове відшкодування не може перевищувати розміру прямого збитку, якого зазнав страхувальник. \~ \~ \~ \~Підпунктом «в»\~підпункту 38.1.1\~пункту 38.1\~ст.\~38\~Закону України\~«Про обов`язкове\~страхування цивільно-правової\~відповідальності власників\~наземних транспортних\~засобів» Страховик\~після виплати\~страхового відшкодування\~має право\~подати регресний\~позов до\~страхувальника або\~водія забезпеченого\~транспортного засобу,\~який спричинив\~дорожньо-транспортну\~пригоду якщо він керував транспортним засобом у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, якщо він керував транспортним засобом без права на керування транспортним засобом відповідної категорії, якщо він після дорожньо-транспортної пригоди за його участю самовільно залишив місце пригоди чи відмовився від проходження відповідно до встановленого порядку огляду щодо стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо вживання лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, або вжив алкоголь, наркотики чи лікарські препарати, виготовлені на їх основі (крім тих, що входять до офіційно затвердженого складу аптечки або призначені медичним працівником). \~ \~ \~ \~Статтями\~28,\~29 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів»\~передбачено, що шкода, заподіяна в результаті дорожньо-транспортної пригоди майну потерпілого, - це шкода, пов`язана: з пошкодженням чи фізичним знищенням транспортного засобу; з пошкодженням чи фізичним знищенням доріг, дорожніх споруд, технічних засобів регулювання руху; з пошкодженням чи фізичним знищенням майна потерпілого; з проведенням робіт, які необхідні для врятування потерпілих у результаті дорожньо-транспортної пригоди; з пошкодженням транспортного засобу, використаного для доставки потерпілого до відповідного закладу охорони здоров`я, чи забрудненням салону цього транспортного засобу; з евакуацією транспортних засобів з місця дорожньо-транспортної пригоди. \~ \~ \~ \~При цьому, у зв`язку з пошкодженням транспортного засобу відшкодовуються витрати, пов`язані з відновлювальним ремонтом транспортного засобу з урахуванням зносу, розрахованого у порядку, встановленому законодавством, включаючи витрати на усунення пошкоджень, зроблених навмисно з метою порятунку потерпілих внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, з евакуацією транспортного засобу з місця дорожньо-транспортної пригоди до місця проживання того власника чи законного користувача транспортного засобу, який керував транспортним засобом у момент дорожньо-транспортної пригоди, чи до місця здійснення ремонту на території України. Якщо транспортний засіб необхідно, з поважних причин, помістити на стоянку, до розміру шкоди додаються також витрати на евакуацію транспортного засобу до стоянки та плата за послуги стоянки. \~ \~ \~ \~Суд в оцінці обставин справи виходить з того, що якщо для відновлення попереднього стану речі, що мала певну зношеність (наприклад, автомобіля), були використані нові вузли, деталі, комплектуючі частини іншої модифікації, що випускаються взамін знятих з виробництва однорідних виробів, особа, відповідальна за шкоду, не вправі вимагати врахування зношеності майна або меншої вартості пошкоджених частин попередньої модифікації. Зношеність пошкодженого майна враховується у випадках стягнення на користь потерпілого його вартості (при відшкодуванні збитків). \~ \~ \~ \~Відповідно до частин першої, другої\~статті 22 ЦК України\~особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). \~ \~ \~ \~Відшкодування збитків є однією із форм або заходів цивільно-правової відповідальності, яка вважається загальною або універсальною саме в силу правил\~статті 22 ЦК України, оскільки частиною першою визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Тобто порушення цивільного права, яке потягнуло за собою завдання особі майнових збитків, саме по собі є основною підставою для їх відшкодування. \~ \~ \~ \~Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано, пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. \~ \~ \~ \~Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. \~ \~ \~ \~При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. \~ \~ \~ \~Отже, відшкодувавши матеріальну шкоду в сумі 5430,50 грн., заподіяну відповідачем внаслідок ДТП 06.06.2021 року, ПрАТ\~«УПСК» отримало право регресної вимоги до відповідача щодо стягнення суми виплаченого страхового відшкодування. \~ \~ \~ \~З вищенаведеного вбачається те, що в розумінні статей\~Цивільного кодексу України. Закону України «Про страхування», у відповідача виникло зобов`язання перед ПрАТ «УПСК» відшкодувати завдані збитки в розмірі 5430,50 грн. \~ \~ \~ \~Поряд з цим, відповідно до ч. 1\~ст. 512 ЦК України, кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок, зокрема, передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги), а згідно зі\~ст. 514 цього Кодексу\~до нового кредитора переходять права первісного кредитора в зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом. \~ \~ \~ \~Враховуючи Договір про відступлення права вимоги № 03/03/2023 від 03.03.2023 року, до позивача перейшло право вимоги щодо стягнення з відповідача вищевказаної суми боргу. \~ \~ \~ \~Отже, судом встановлено, що водій забезпеченого т/з, який спричинив ДТП, зокрема якщо він після ДТП за його участю вжив алкоголь, наркотики чи лікарські препарати, виготовлені на їх основі (крім тих, що входять до офіційно затвердженого складу аптечки або призначені медичним працівником), отже з [PERSON] , як винної особи, на користь позивача підлягає стягненню виплачене страхове відшкодування, що становить 5430,50 грн. \~ \~ \~ \~Крім того, позивачем заявлено вимогу про стягнення з відповідача витрат на правову допомогу в розмірі 2000,00 грн. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1, ч. 3 ст. 133\~ЦПК України, до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. \~ \~ \~ \~За змістом\~ст. 137 ЦПК України\~за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. 3. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. 4. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. 5. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. \~ \~ \~ \~Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами. Витрати фізичних осіб, пов`язані з оплатою професійної правничої допомоги при розгляді судом справ про оголошення померлою фізичної особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати фізичну особу загиблою від певного нещасного випадку, або інших обставин внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру, несуть юридичні особи, на території яких мав місце нещасний випадок внаслідок таких надзвичайних ситуацій. \~ \~ \~ \~Тобто, суд під час вирішення питання щодо розподілу судових витрат зобов`язаний оцінити обґрунтованість рівня витрат на правничу допомогу у кожному конкретному випадку за критеріями співмірності необхідних і достатніх витрат. \~ \~ \~ \~Крім цього, витрати на правову допомогу мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат. \~ \~ \~ \~Зазначена правова позиція викладена, зокрема, у постанові Верховного Суду від 15.04. 2020 у справі № 199/3939/18-ц (провадження № 61-15441св19). \~ \~ \~ \~Також, у постанові Верховного Суду від 30.09.2020 у справі № 379/1418/18 (провадження № 61-9124св20) вказано, що склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та інше), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Отже, якщо стороною буде документально доведено, що нею понесено витрати на правову допомогу, а саме: надано договір на правову допомогу, акт приймання-передачі наданих послуг, платіжні документи про оплату таких послуг, розрахунок таких витрат, то у суду відсутні підстави для відмови у стягненні таких витрат стороні, на користь якої ухвалено судове рішення. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що на підтвердження витрат на правову допомогу, позивачем надано договір про надання правової допомоги №01/11/22 від 01.11.2022 року укладеним з адвокатом Самойленком П.М., акт здачі-прийняття робіт від 23.01.2024 року, платіжну інструкцію про сплату вартості правових послуг №P24AP24A2241674612D4601 від 23.01.2024 року. \~ \~ \~ \~Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. \~ \~ \~ \~У постанові Великої Палати Верховного Суду від 27 червня 2018 року у справі №826/1216/16 (провадження №11-562ас18) зазначено, що якщо стороною буде документально доведено, що нею понесено витрати на правову допомогу, а саме: надано договір на правову допомогу, акт приймання-передачі наданих послуг, платіжні документи про оплату таких послуг, розрахунок таких витрат, то у суду відсутні підстави для відмови у стягненні таких витрат стороні, на користь якої ухвалено судове рішення. \~ \~ \~ \~У п. 154 рішення Європейського суду з прав людини у справі Lavents v. Latvia (заява 58442/00) зазначено, що згідно зі статтею 41 Конвенції Суд відшкодовує лише ті витрати, які, як вважається, були фактично і обов`язково понесені та мають розумну суму. \~ \~ \~ \~З огляду на наведене та приймаючи до уваги характер спірних правовідносин, складність справи, задоволення позовних вимог, значення справи для сторін, вимоги розумності і справедливості, суд, вирішуючи питання про визначення розміру витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами, приходить до висновку про задоволення вимог позивача про стягнення судових витрат, понесених на професійну правничу допомогу, в розмірі 2000,00 грн. Зазначений розмір витрат на правову допомогу суд вважає належним та співмірним із характером правовідносин та складністю справи. \~ \~ \~ \~Що стосується питання розподілу судових витрат, то суд керується частиною першою\~статті 141 ЦПК України\~та, враховуючи задоволення позову, стягує з відповідача понесені позивачем витрати на оплату судового збору в сумі 968,96 грн. \~ \~ \~ \~

Outcome: approved