Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-24 00:00:00

Представник позивачки\~зазначає,\~щорішенням Городоцької сільської ради Рівненського району\~Рівненської області№230 від 28.10.2011 р. у власність [PERSON] було передано земельну ділянку площею 0,59 га, в т.ч. і належну позивачці земельну ділянку. Постановою Рівненського районного суду Рівненської областівід 19.11.2014 р. було визнано протиправним та скасовано рішення Городоцької сільської ради Рівненського району Рівненської області №230 від в частині передачі у приватну власність [PERSON] земельної ділянки площею 0,59 га, яка включає і належну позивачці земельну ділянку, яке набрало законної сили. Рішенням Рівненського районного суду Рівненської області від 21.07.2015 р. у справі № 570/2140/15-ц було задоволені позов [PERSON] до [PERSON] , Управління Держземагентства в Рівненському районі, Реєстраційної служби Рівненського районного управління юстиції про захист прав землекористувача шляхом визнання недійсними свідоцтв про право власності та скасування державної реєстрації права власності на земельні ділянки відповідача. Однак при цьому не була скасована державна реєстрація цих земельних ділянок, що перешкоджає позивачці провести приватизацію належної їй земельної ділянки. Зважаючи на наведене просить суд ухвалити рішення, яким скасувати державну реєстрацію земельних ділянок у Державному земельному кадастрі із кадастровими номерами: 5624683300:10:034:0162 (площа 0,2723 га), 5624683300:10:034:0163 (площа 0, 0,0743 га), 5624683300:10:034:0164 (площа 0,2355 га), які розташовані за адресою: с. Карпилівка Рівненського району Рівненської області на території Городоцької сільської ради Рівненського району Рівненської області, внесені державним кадастровий реєстратором до Державного земельного кадастру, шляхом закриття Поземельної книги та скасувати кадастрові номера на ці земельні ділянки. 23.05.2022 р. провадження у справі було відкрито суддею Остапчук Л.В. та призначено до підготовчого судового засідання на 20.06.2022 року. 20.06.2022 р. надійшла заява від представника позивачки адвоката Курганської О.В. про заміну неналежного відповідача та залучення до справи третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору. Так, представник просила замінити неналежного відповідача Головне управління Держгеокадастру у Рівненській області на належного [PERSON] . У свою чергу Головне управління Держгеокадастру у Рівненській області залучити до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору. Ухвалою Рівненського районного суду Рівненської області від 20.06.2022 р. заява представника позивачки була задоволена. 24.10.2022 року надійшла заява від Головного управління Держгеокадастру у Рівненській області, згідно якої вони просять розгляд справи проводити без їх участі. 30.11.2022 р. від [PERSON] надійшов відзив, долучені письмові докази. Відповідач акцентує увагу, що позивачці був наданий дозвіл на будівництво житлового будинку на земельній ділянці площею 0,06 га, а не 0,15 га, як вона зазначає у позові. Окрім того, позивачка не надала доказів того, що у неї існують будь-які перешкоди у виготовленні документів щодо її земельної ділянки, чи перешкоди у приватизації її земельної ділянки, що потягнуло б подальше звернення позивачки до суду. Також не зрозуміло, яка земельна ділянка є спірною. Тому просить суд відмовити у задоволенні позову (а.с. 70-82, том 1). 30.11.2022 р. підготовче засідання було закрито та справа призначена до розгляду на 12.12.2022 р. 13.12.2022 р. від адвоката Сенчука В. надійшло клопотання про долучення письмового доказу відповіді ГУ Держгеокадастру у Рівненській області, згідно якого відсутні відомості щодо подання заяви [PERSON] про державну реєстрацію її земельної ділянки (а.с. 91, том 1). 25.01.2023 р. надійшла заява представника позивачки адвоката Курганської О. про уточнення позовних вимог та долучення доказів (а.с. 101-122, том 1). 30.01.2023 р. від відповідача [PERSON] надійшла заява про поновлення процесуального строку на подачу заяви про залучення третьої особи, витребування оригіналів документів, та заява про залучення до участі у справі третьої особи Городоцьку сільську раду Рівненського району Рівненської області. 30.01.2023 р. від відповідача [PERSON] надійшла заява про застосування строків позовної давності, долучені письмові докази. Відповідач зазначає, що державна реєстрація земельних ділянок відбулася 08.09.2014 р. та 09.09.2014 р. Тому підлягають до застосування положення ст. 267 ЦК України. Заявник просить суд застосувати позовну даність та відмовити у задоволенні позову (а.с. 129-135, том 1). 30.01.2023 р. від відповідача [PERSON] надійшли письмові пояснення щодо неналежного відповідача. Зазначає, що земельні ділянки належать Городоцькій сільській раді Рівненського району Рівненської області, а тому саме сільська рада має бути належним відповідачем у справі. Тому просить суд визначитися з належними відповідачами у справі. 30.01.2023 р. від відповідача [PERSON] надійшло клопотання про обов`язкову участь у справі представнику ГУ Держгеокадастру у Рівненській області. 06.03.2023 р. від відповідача [PERSON] надійшли заперечення на заяву про уточнення позовних вимог. Він вважає, що така заява має бути повернута, так само мають бути повернуті письмові докази, що були долучені до заяви (а.с. 148-156, том 1). 06.03.2023 р. від відповідача [PERSON] надійшло клопотання про зупинення провадження у справі, оскільки справу неможливо вирішити до розгляду кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №1202286010001411 від 23.09.2022 р., а також цивільної справи № 570/3340/22 (а.с. 158-166, том 1). 06.03.2023 р. від представника позивачки адвоката Курганської О. надійшло клопотання про долучення доказів. 19.01.2023 р. від позивачки [PERSON] надійшла заява про розгляд справи без її участі (а.с. 176, т.1). 19.01.2024 р. від представника позивачки адвоката Курганської О. надійшло клопотання про поновлення стадії підготовчого провадження (а.с. 177-179, т.1). 19.01.2024 р. від представника позивачки адвоката Курганської О. надійшла заява про збільшення та зменшення позовних вимог, долучення письмових доказів. Просить залишити без розгляду заяву від 23.01.2022 р. в частині уточнення позовних вимог, залишити без розгляду позовну вимогу про скасування державної реєстрації щодо земельної ділянки з кадастровим номером 5624683300:10:034:0163 (площа 0, 0,0743 га). Просить суд постановити рішення, яким скасувати державну реєстрацію земельних ділянок у Державному земельному кадастрі із кадастровими номерами: 5624683300:10:034:0162 (площа 0,2723 га), 5624683300:10:034:0164 (площа 0,2355 га), які розташовані за адресою: с. Карпилівка Рівненського району на території Городоцької сільської ради, внесені державним кадастровий реєстратором до Державного земельного кадастру, шляхом закриття Поземельної книги та скасувати кадастрові номера на ці земельні ділянки, припинити усі речові права на земельні ділянки та їх обтяження, та стягнути судові витрати: сплата судового збору та витрати на професійну правничу допомогу, докази про сплату останніх будуть надані пізніше (а.с. 180-189, т.1). 24.04.2023 р. від відповідача [PERSON] надійшли заперечення на клопотання про повернення на стадію підготовчого провадження у справі (а.с. 1920-195, т.1). 24.04.2023 р. від відповідача [PERSON] надійшло клопотання про залишення позовної заяви без руху. Зазначає, що позивачкою не був сплачений судовий збір у повному обсязі (а.с. 196-197, т.1). 24.04.2023 р. від відповідача [PERSON] надійшло клопотання про закриття провадження у справі. Зазначає, що позивачка звернулася до суду передчасно. Так, вона звернулася до суду 20.02.2022 року, а докази порушення її справ рішення про відмову у реєстрації її земельної ділянки отримала 16.03.203 року. Тобто у справі відсутній предмет спору. Тому просить суд постановити ухвалу про закриття провадження у справі (а.с. 198-201, т.1). Ухвалою Рівненського районного суду Рівненської області від 27.04.2023 року суд задоволив клопотання представника позивачки адвоката Курганської О. та повернувся на стадію підготовчого провадження у справі. 02.05.2023 р. від відповідача [PERSON] надійшла заява про відвід судді. 02.05.2023 р. від відповідача [PERSON] надійшла заява про обов`язкову участь позивачки у справі. Ухвалою Рівненського районного суду Рівненської області від 03.05.2023 р. у задоволенні заяви відповідача [PERSON] про відвід судді було відмовлено. 14.06.2023 р. від представника позивачки адвоката Курганської О. надійшла заява про залучення до справи співвідповідача Городоцьку сільську раду Рівненського району Рівненської області. Ухвалою Рівненського районного суду Рівненської області від 15.06.2023 р. ***(а.с. 230, т.1). Ухвалою Рівненського районного суду Рівненської області від 15.06.2023 р. ***(а.с. 232-233 т.1). 14.06.2023 р. надійшла заява від представника ГУ Держгеокадастру у Рівненській області про подальший розгляд справи без їх участі (а.с. 234, т.1). 14.09.2023 р. від відповідача [PERSON] надійшла заява про зупинення провадження у справі до розгляду справи 570/4533/23, додані письмові докази (а.с. 238-247, т.1). 26.09.2023 р. від Городоцької сільської ради Рівненського району Рівненської області надійшов відзив. Зазначають, що при ухваленні рішення судом у даній справі слід врахувати рішення Рівненського районного суду Рівненської області від 21.07.2015 року у справі № 570/2140/15-ц, яким скасовано правовстановлюючі документи на земельні ділянки відповідача. Також просять справу розглядати без їх участі (а.с. 2-5, том 2). 30.10.2023 р. від представника позивачки адвоката Курганської О. надійшли заперечення на клопотання відповідача про зупинення провадження у справі, додані письмові докази (а.с. 17-43, том 2). 13.11.2023 р. від відповідача [PERSON] надійшла відповідь на заперечення на клопотання відповідача про зупинення провадження у справі (а.с. 48, т.2). 13.11.2023 р. від відповідача [PERSON] надійшли письмові пояснення на відзив Городоцької сільської ради Рівненського району Рівненської області, додав письмові докази. Зазначає, що орган місцевого самоврядування неналежним чином обізнаний зі справою, неповно з`ясував всі обставини справи, тому цей відзив не слід приймати до уваги (а.с. 50-63, том 2). Ухвалою Рівненського районного суду Рівненської області від 14.11.2023 р. у задоволенні клопотання відповідача [PERSON] про зупинення провадження у справі було відмовлено (а.с. 68-69, т.2). 20.12.2023 р. відповідач [PERSON] подав заяву про відвід судді. Ухвалою Рівненського районного суду Рівненської області від 20.12.2023 р. заява відповідача [PERSON] про відвід судді була задоволена. 20.12.2023 р. був проведений повторний автоматизований розподіл судової справи, справа передана до провадженні судді Красовського О. 20.12.2023 р. відповідач [PERSON] подав заяву про витребування оригіналів письмових доказів. 25.12.2023 р. справа була прийнята до провадження суддею Красовським О., призначена до підготовчого судового засідання на 25.01.2024 р. 23.01.2024 р. надійшла заява від представника ГУ Держгеокадастру у Рівненській області про розгляд справи без їх участі (а.с. 96, т.2). 25.01.2024 р. відповідач [PERSON] подав заяву про закриття провадження у справі. Зазначає про відсутність предмету спору, а тому на підставі п.2 ч.1 ст. 255 ЦПК України просить суд закрити провадження у справі (а.с. 101-102, т.2). 07.03.2024 р. відповідач [PERSON] подав заяву про залишення позовної заяви без руху через несплату судового збору (а.с. 108-109, т.2). 03.04.2024 р. представник позивачки адвокат Курганська О. подала довідку про наявність у позивачки інвалідності, що є підставою для звільнення її від сплати судового збору (а.с. 117-118, т.2). Ухвалою Рівненського районного суду Рівненської області від 03.04.2024 р. було відмовлено у задоволенні клопотання [PERSON] про закриття провадження у справі на підставі п.2 ч.1 ст. 255 ЦПК України. Суд зазначив, що клопотання про\~закриття провадження\~у справі\~заявлено на\~стадії підготовчого\~судового засідання,\~і суд\~на цій\~стадії не\~заслуховує пояснення\~сторін і\~їх представників\~по суті\~спору та\~не досліджує\~письмові докази\~у справі,\~а тому\~суд позбавлений\~можливості перевірити\~вказані обставини,\~що свідчить\~про передчасність\~поданого клопотання.\~Крім того,\~слід враховувати\~постанову Верховного\~суду у\~складі об`єднаної\~палати Касаційного\~цивільного суду\~від 20\~вересня 2021\~року по\~справ №638/3792/20\~провадження 61-3438сво21,\~що питання\~щодо закриття\~провадження по\~справі з\~підстав передбачених\~п.\~2\~ч.\~1ст.\~255\~ЦПК України,\~можливе лише\~під час\~судового розгляду (а.с. 123-124, т.2). Ухвалою Рівненського районного суду Рівненської області від 14.05.2024 р. було відмовлено у задоволенні клопотання [PERSON] про витребування у позивачки документів. Суд зазначив, що до клопотання про витребування доказів обов`язково мають бути долучені письмові докази того, що особа не може особисто отримати доказ. Всупереч зазначеним нормам ЦПК України, відповідачем та його представниками не подано доказів того, які заходи вживалися ними для отримання таких доказів самостійно; докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу. Відповідач та представники відповідача не була позбавлена можливості самостійно звернутися до відповідних установ для отримання вказаних письмових доказів. Однак доказів звернення з відповідними заявами в матеріалах справи не міститься. (а.с. 136, том 2). Ухвалою Рівненського районного суду Рівненської області від 14.05.2024 р. було відмовлено у задоволенні клопотання [PERSON] про залишення позову без руху через несплату судового збору. Суд зазначив, що позивачкою заявлено\~позовні вимоги\~немайнового характеру\~про скасування\~державної реєстрації\~земельних ділянок.\~При цьому\~позовні вимоги\~щодо земельних\~ділянок є\~похідними вимогами\~одна від\~одної,\~а тому\~оплачуються судовим\~збором за\~ставками,\~встановленими для\~цих вимог.\~При поданні\~позовної заяви\~позивачкою сплачений\~судовий збір,\~відповідно підстав\~для залишення\~позовної заяви\~без руху\~за даними\~обставинами немає. В свою\~чергу,\~якщо позивачкою\~не надані\~докази на\~підтвердження заявлених\~позовних вимог,\~неправильно визначений\~відповідач у\~справі,\~чи позивачка\~не наводить\~обґрунтувань поданої\~позовної заяви,\~дані обставини\~при їх\~підтвердженні в\~ході розгляду\~справи є\~підставою для\~відмови у\~задоволенні позовних\~вимог,\~а не\~для залишення\~позовної заяви\~без руху (а.с. 138, том 2). Ухвалою Рівненського районного суду Рівненської області від 14.05.2024 р. було закрите підготовче провадження у справі та призначено судовий розгляд справи на 09.07.2024 року. Наступне судове засідання призначене на 29.08.2024 р. 28.08.2024 р. надійшла заява від представника позивачки адвоката Курганської О. про відкладення розгляду справи. Наступне судове засідання призначене на 16.09.2024 р. Наступне судове засідання призначене на 15.10.2024 р. 15.10.2024 р. надійшла заява від представника відповідача адвоката Сенчука В. про відкладення розгляду справи. 15.10.2024 р. надійшла заява від представника відповідача адвоката Вітошка Ю. про відкладення розгляду справи. Наступне судове засідання призначене на 08.11.2024 р. 08.11.2024 р. відповідач [PERSON] подав заяву про закриття провадження у справі. Зазначає про відсутність предмету спору, а тому на підставі п.2 ч.1 ст. 255 ЦПК України просить суд закрити провадження у справі. 08.11.2024 р. відповідач [PERSON] подав заяву про поновлення процесуального строку для подання клопотання про призначення експертизи. 08.11.2024 р. відповідач [PERSON] подав заяву про призначення у справі судової земельно-технічної експертизи. Ухвалою Рівненського районного суду Рівненської області від 08.11.2024 р. у задоволенні клопотання відповідача [PERSON] про призначення експертизи було відмовлено. Суд зазначив, що експертиза у справі призначається судом у разі необхідності з`ясування фактичних обставин, що становлять предмет доказування у справі. При розгляді даної справи не вирішується спір між суміжними землевласниками (землекористувачами) щодо розташування земельних ділянок, наявність чи відсутність між ними накладок. Тобто питання, на які хоче отримати відповідь відповідач шляхом призначення експертизи, не становлять предмет доказування у справі. Отже, з огляду на зміст позовних вимог та їх обґрунтування, предметом спору та метою, якої прагне досягти позивачка, і питаннями, з приводу яких відповідач просить призначити експертизу, немає взаємозв`язку. Тому у даному випадку немає необхідності у призначенні експертизи. Наступне судове засідання призначене на 25.11.2024 р. В судовому засіданні представник позивачки позов підтримала. Зазначила, що рішенням Городоцької сільської ради Рівненського району Рівненської області від 16.10.2015 року № 1299 [PERSON] надано дозвіл на складання технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) орієнтовно площею 0,15 га для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), яка перебувала у її користуванні згідно із записом у земельно-кадастровій книзі під [ADDRESS] . Рішенням Городоцької сільської ради Рівненського району Рівненської області від 22.04.2016 р. №331 позивачці надано дозвіл на відведення земельної ділянки площею 0,15 га у власність [PERSON] і оформлення права на земельну ділянку в порядку, визначеному законодавством. Так, до суду позивачка вимушена була звернутися у зв`язку із тим, що скасування правовстановлюючих документів та права власності на земельні ділянки, які належали [PERSON] , не призвели до скасування їх кадастрових номерів, що створює позивачці на даний час перешкоди у реєстрації права власності на належну їй земельну ділянку через наявні накладення земельних ділянок із кадастровими номерами 5624683300:10:034:0162 (площа 0,2723 га), 5624683300:10:034:0164 (площа 0,2355 га) на належну їй земельну ділянку. Тому просить суд задоволити заявлений позов. В судовому засіданні представник відповідача адвокат Сенчук В. позов не визнав. Пояснив суду, що якби позивачка претендувала на 0,06 га землі, то відповідач не заперечував би щодо забезпечення позову. А у даному випадку вона претендує приватизацію на 0,15 га землі, з чим не погоджується відповідач [PERSON] . Додав, що зі змісту позову не зрозуміло, які саме дії має вчинити відповідач задля відновлення прав позивачки. Також зазначив, що представник позивачки змінила і предмет, і підстави позову, а тому її заява у новій редакції взагалі не має розглядатися. В судових дебатах просив суд відмовити у задоволенні позову, оскільки він пред`явлений до неналежного відповідача. В судовому засіданні представник відповідача адвокат Вітошко Ю. зазначив, що суд у підготовчому судовому засіданні не розглянув клопотання відповідача про призначення експертизи, а на даний час суд таке клопотання взагалі не міг розглядати. А тому він не вбачає сенсу у своєму виступі. В судових дебатах просив суд відмовити у задоволенні позову, оскільки він пред`явлений до неналежного відповідача. Також зазначає, що на земельні ділянки накладені арешти, тому у суду немає підстав для ухвалення рішення про припинення обтяжень щодо цих земельних ділянок. Позивачка [PERSON] на розгляд справи не з`явилася. Відповідач [PERSON] на розгляд справи не з`явився. Представник Городоцької сільської ради Рівненського району Рівненської області на розгляд справи не з`явився. Представник ГУ Держгеокадастру у Рівненській області на розгляд справи не з`явився. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України"). Суд наголошує, що відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною передумовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін чи учасників справи, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. Суд вважає, що справу можливо розглянути на підставі наявних доказів, участь сторін у справі не є обов`язковою. Тому суд вважає за можливе застосувати положення ЦПК України щодо можливості проведення розгляду справи без участі тих осіб, які не з`явилися. Вимоги\~ст.264 ЦПК України\~зобов`язують суд під час ухвалення рішення вирішити, чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин. Звертаючись до суду, позивач за власним розсудом обирає спосіб захисту і, діючи на засадах змагальності, повинен переконливими, належними та припустимими доказами довести правову та фактичну підставу заявлених ним вимог. Розглядаючи справу, суд забезпечив сторонам рівні можливості щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши докази, надані сторонами на виконання вимог ст. 81 ЦПК України і які сторони вважають достатніми для обґрунтування і заперечення своїх позовних вимог, з`ясувавши фактичні обставини справи, та, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні обставин справи суд вважає, що позов підлягає до часткового задоволення. Обставини, встановлені при розгляді справи. Згідно даних земельно-кадастрової книги Городоцької сільської ради Рівненського району\~Рівненської області,о/р [NUMBER] , за позивачкою [PERSON] , обліковується земельна ділянка площею 0,15 га, на якій рішенням виконкому Ровенської районної ради від 13.01.1987 р. за №5 позивачці було дозволено будівництво індивідуального житлового будинку в селі Карпилівка Рівненського району Рівненської області. Рішенням Городоцької сільської ради Рівненського району\~Рівненської області№230 від 28.10.2011 р. у власність відповідача [PERSON] було передано земельну ділянку площею 0,59 га, в т.ч. і належну позивачці земельну ділянку. Постановою Рівненського районного суду Рівненської області від 19.11.2014 р. було визнано протиправним та скасовано рішення Городоцької сільської ради Рівненського району\~Рівненської області№230 від 28.10.2011 р. в частині передачі у приватну власність [PERSON] земельної ділянки площею 0,59 га, яка включала і належну позивачці земельну ділянку. Рішення суду набрало законної сили. Рішенням Рівненського районного суду Рівненської областівід 21.07.2015 р. у справі № 570/2140/15-ц було задоволено позов [PERSON] до [PERSON] , Управління Держземагентства в Рівненському районі, Реєстраційної служби Рівненського районного управління юстиції про захист прав землекористувача шляхом визнання недійсними свідоцтв про право власності та скасування державної реєстрації права власності на земельні ділянки: скасовано рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) Реєстраційної служби Рівненського районного управління юстиції, державний реєстратор Репетуха Олександра Миколаївна, індексний номер 16035530, прийняте 25 вересня 2014 року про державну реєстрацію права власності [PERSON] (ідентифікаційний номер [NUMBER] ) на земельну ділянку в с. Карпилівка Рівненського району площею 0,2723 га з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства кадастровий номер 5624683300:10:034:0162; скасовано рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) Реєстраційної служби Рівненського районного управління юстиції, державний реєстратор Репетуха Олександра Миколаївна, індексний номер 16033504, прийняте 25 вересня 2014 року про державну реєстрацію права власності [PERSON] (ідентифікаційний номер [NUMBER] ) на земельну ділянку в с. Карпилівка Рівненського району площею 0,0743 га з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства кадастровий номер 5624683300:10:034:0163; скасовано рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) Реєстраційної служби Рівненського районного управління юстиції, державний реєстратор Репетуха Олександра Миколаївна, індексний номер 16036961, прийняте 25 вересня 2014 року про державну реєстрацію права власності [PERSON] (ідентифікаційний номер [NUMBER] ) на земельну ділянку в с. Карпилівка Рівненського району-площею 0,2355 га з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) кадастровий номер 5624683300:10:034:0164; визнано недійсним Свідоцтво про право власності не нерухоме майно індексний номер 27257202 на земельну ділянку площею 0,2723 га з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства кадастровий номер 5624683300:10:034:0162, що знаходиться за адресою: с. Карпилівка Рівненського району, видане 25.09.2014 р. Реєстраційною службою Рівненського районного управління юстиції на ім`я [PERSON] ; визнано недійсним Свідоцтво про право власності не нерухоме майно індексний номер 27253409 на земельну ділянку площею 0,0743 га з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства кадастровий номер 5624683300:10:034:0163, що знаходиться за адресою: с. Карпилівка Рівненського району, видане 25.09.2014 р. Реєстраційною службою Рівненського районного управління юстиції на ім`я [PERSON] ; визнано недійсним Свідоцтво про право власності не нерухоме майно. індексний номер 27259895 на земельну ділянку площею 0,2355 га з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) кадастровий номер 5624683300:10:034:0164, що знаходиться за адресою: с. Карпилівка Рівненського району, видане 25.09.2014 р. Реєстраційною службою Рівненського районного управління юстиції на ім`я [PERSON] . Відповідно до ч.5\~ст.116 ЗК України\~земельні ділянки, які перебувають у власності чи користуванні громадян або юридичних осіб, передаються у власність чи користування за рішенням органів виконавчої влади чи органів місцевого самоврядування лише після припинення права власності чи користування ними в порядку, визначеному законом. Громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом або за результатами аукціону. Рішенням Городоцької сільської ради Рівненського району Рівненської області від 16 жовтня 2015 року № 1299 «Про надання дозволу на складання технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки» позивачці надано дозвіл на розроблення технічної документації щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі орієнтовною площею 0,15 га для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна) ділянка в с. Карпилівка Рівненського району Рівненської області (а.с. 107, т.1). Але припинення речових прав на земельні ділянки відповідача [PERSON] , скасування правовстановлюючих документів на право власності на земельні ділянки відповідача [PERSON] не призвело до скасування державної реєстрації земельних ділянок та їх кадастрових номерів. А це унеможливлює реєстрацію земельної ділянки позивачки. Тому, з метою захисту своїх прав, позивачка звернулася до суду. Положення законодавства. За змістом частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Згідно з частиною першою статті 4, частиною першою статті 5 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленим цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів, а суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Частинами першою, другою статті 152 ЗК України визначено, що держава забезпечує громадянам та юридичним особам рівні умови захисту прав власності на землю. Власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків. Частиною третьою статті 152 ЗК України визначено способи захисту прав на землю. Відповідно до ч.3 ст.152 3К України захист прав громадян та юридичних осіб на земельні ділянки здійснюється шляхом: а) визнання прав; б) відновлення стану земельної ділянки, який існував до порушення прав, і запобігання вчиненню дій, що порушують права або створюють небезпеку порушення прав; в) визнання угоди недійсною; г) визнання недійсними рішень органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування; г) відшкодування заподіяних збитків; д) застосування інших, передбачених законом, способів. Проте, визначений перелік не є вичерпним. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспорюваного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Аналіз вказаних норм вказує на можливість захисту права осіб на землю у будь-який спосіб, якщо такий спосіб є ефективним та не суперечить вимогам Закону. Згідно зі статтею 125 ЗК України право власності на земельну ділянку, а також право постійного користування та право оренди земельної ділянки виникають з моменту державної реєстрації цих прав. Статтею 126 ЗК України передбачено, що державний акт є документом, що посвідчує право власності на земельну ділянку, надану у власність відповідним рішенням. Частиною першою статті 79-1 цього Кодексу встановлено, що формування земельної ділянки полягає у визначенні земельної ділянки як об`єкта цивільних прав. Формування земельної ділянки передбачає визначення її площі, меж та внесення інформації про неї до Державного земельного кадастру. Державна реєстрація земельних ділянок здійснюється у Державному земельному кадастрі в порядку, встановленому Законом (стаття 202 ЗК України). Частиною першої статті 1 Закону України «Про Державний земельний кадастр» яка кореспондується з положеннями ст. 193 ЗК України, визначено поняття Державного земельного кадастру, відповідно до якого - це єдина державна геоінформаційна система відомостей про землі, розташовані в межах кордонів України, їх цільове призначення, обмеження у їх використанні, а також дані про кількісну і якісну характеристику земель, їх оцінку, про розподіл земель між власниками і користувачами. Статтею 3 Закону України «Про Державний земельний кадастр» встановлено, що Державний земельний кадастр базується на таких основних принципах: об`єктивності, достовірності та повноти відомостей у Державному земельному кадастрі; внесення відомостей до Державного земельного кадастру виключно на підставі та відповідно до цього Закону тощо. Згідно зі статтею 21 Закону України «Про Державний земельний кадастр» відомості про межі земельної ділянки вносяться до Державного земельного кадастру: на підставі відповідної документації із землеустрою щодо формування земельних ділянок - у випадках, визначених статтею 79-1 ЗК України, при їх формуванні; на підставі технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) - у разі встановлення (відновлення) меж земельної ділянки за її фактичним використанням відповідно до статті 107 ЗК України; на підставі проектів землеустрою щодо впорядкування існуючих землеволодінь - у разі зміни меж суміжних земельних ділянок їх власниками. Відповідно до частини третьої статті 79-1 ЗК України сформовані земельні ділянки підлягають державній реєстрації у Державному земельному кадастрі. Стаття 24 Закону України «Про Державний земельний кадастр» регулює питання державної реєстрації земельних ділянок. Вказана стаття передбачає порядок реєстрації земельних ділянок, перелік документів, які подаються для реєстрації земельної ділянки (частина четверта ), підстави для відмови у здійсненні державної реєстрації земельної ділянки (частина шоста) та випадки скасування державної реєстрації земельної ділянки Державним кадастровим реєстратором (частина десята). Згідно абзаців\~четвертого та\~п`ятого\~частини 10\~вказаної статті\~державна реєстрація\~земельної ділянки\~скасовується Державним\~кадастровим реєстратором\~у разі\~ухвалення судом\~рішення про\~скасування державної\~реєстрації земельної\~ділянки.\~Ухвалення судом\~рішення про\~скасування державної\~реєстрації земельної\~ділянки допускається\~виключно з\~одночасним припиненням\~таким рішенням\~усіх речових\~прав,\~їх обтяжень,\~зареєстрованих щодо\~земельної ділянки. За положеннями ст. 25 Закону України «Про Державний земельний кадастр» поземельна книга закривається у разі скасування державної реєстрації земельної ділянки. Висновки суду. У постановах Великої Палати Верховного Суду у справах №338/180/17 від 05.06.2018, №905/1926/16 від 11.09.2018 та №569/17272/15-ц від 30.01.2019 сформульований висновок про те, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. Ефективний спосіб захисту права визначений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 22.09.2020 у справі №910/3009/18. Зокрема, вказується, що ефективний спосіб захисту прав повинен: 1) забезпечити поновлення порушеного права; 2) в разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі можливість отримання нею відповідного відшкодування; 3) такий захист повинен бути повним (тобто не частковим); 4) забезпечувати мету здійснення правосуддя та принцип процесуальної економії; 5) забезпечити відсутність необхідності звернення до суду для вжиття додаткових засобів захисту. Одне право має захищатися одним позовом. Враховуючи набрання законної рішення Рівненського районного суду Рівненської областівід 21.07.2015 р. у справі № 570/2140/15-ц, яким були припинені речові права відповідача щодо земельних ділянок, то ефективним способом захисту порушеного права на земельну ділянку позивачки у даній справі є саме скасування державної реєстрації земельної ділянки в Державному земельному кадастрі. Аналогічний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 07 червня 2022 року у цивільній справі № 599/1466/19. Отже, позов в частині скасування державної реєстрації земельних ділянок у Державному земельному кадастрі, що розташовані за адресою: с. Карпилівка Рівненського\~району Рівненської\~області на території Городоцької сільської ради Рівненського\~району Рівненської\~області, скасування кадастрових номерів на ці земельні ділянки, з одночасним припиненням усіх речових прав, їх обтяжень, зареєстрованих щодо цих земельних ділянок, підлягає до задоволення. У той же час не підлягають до задоволення позовні вимоги в частині щодо закриття Поземельної книги. За положеннями ст. 25 Закону України «Про Державний земельний кадастр» поземельна книга закривається у разі скасування державної реєстрації земельної ділянки. Отже, після ухвалення рішення про скасування державної реєстрації земельних ділянок, припинення усіх речових прав та їх обтяжень щодо земельних ділянок, Поземельна книга закривається відповідно до приписів Закону. У разі, якщо державним кадастровим реєстратором не будуть вчинені дії щодо закриття Поземельної книги відповідно до приписів Закону, то такі дії можуть бути оскаржені позивачкою у визначеному порядку. Тому заявлена позивачкою вимога про закриття Поземельної книги є передчасною. Зважаючи на наведене у задоволенні позову в цій частині слід відмовити. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 4 вересня 2018 року у справі № 823/2042/16 (провадження № 11-377апп18) зроблено висновок, що «спір про скасування рішення, запису щодо державної реєстрації речового права на нерухоме майно чи обтяження такого права за іншою особою у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно є цивільно-правовим. А тому вирішення таких спорів здійснюється за правилами цивільного або господарського судочинства залежно від суб`єктного складу сторін.\~Належним відповідачем у справах за позовом про скасування рішення, запису щодо державної реєстрації права чи обтяження має бути особа, право чи обтяження якої зареєстровано». Зважаючи на наведене пояснення представників відповідача [PERSON] про те, що [PERSON] не є належним відповідачем у справі, а тому у задоволенні позову слід відмовити, не заслуговують на увагу. Щодо заяв представників відповідача про те, що заявлений позов є передчасним, оскільки позивачка отримала відповідь про неможливість зареєструвати за нею земельну ділянку після того, як вона звернулася до суду, то суд зазначає наступне. Законодавець не передбачив процедуру скасування державної реєстрації земельних ділянок, скасування кадастрових номерів земельних ділянок, припинення усіх речових прав та обтяжень земельних ділянко після скасування права власності особи на ці земельні ділянки автоматично після ухвалення судом рішення про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, скасування правовстановлюючих документів щодо земельних ділянок, припинення речових прав щодо земельних ділянок. Тому наявність чи відсутності відмови державного реєстратора щодо реєстрації земельної ділянки за позивачкою не позбавляє права позивачки на звернення до суду за захистом своїх прав. Адже, у будь-якому випадку, щодо відповідача [PERSON] залишаються записи про державну реєстрацію земельних ділянок, залишаються записи про кадастрові номер земельних ділянок попри припинення за ним речових прав щодо цих земельних ділянок, допоки не буде прийняте відповідне рішення суду. З огляду на наведене у справі наявний предмет спору, і звернення позивачки до суду до отримання нею відмови від державного реєстратора щодо реєстрації за нею земельної ділянки не є передчасним. Тому суд не вбачає підстав для закриття провадження у справі за відсутності предмета спору, а вирішив спір по суті з ухваленням рішення у справі. Щодо зауваження представника відповідача [PERSON] про те, що суд не може ухвалити рішення про припиненням усіх речових прав, їх обтяжень, зареєстрованих щодо земельних ділянок, адже у межах кримінального провадження на ці ділянки накладний арешт, то суд зазначає наступне. Законодавець визначив, що скасування державної реєстрації земельної ділянки у Державному земельному кадастрі, скасування кадастрового номера на цю земельну ділянку відбувається виключно з одночасним припиненням усіх речових прав, їх обтяжень, зареєстрованих щодо цієї земельної ділянки. Тому, при ухваленні рішення у разі задоволення вимоги про скасування державної реєстрації земельної ділянки у Державному земельному кадастрі, скасування кадастрового номера земельної ділянки суд не може не ухвалити інше рішення й про припиненням усіх речових прав, їх обтяжень, зареєстрованих щодо цієї земельної ділянки. Щодо заяви відповідача [PERSON] про застосування положень ст. 267 ЦПК України. За положеннями частини 4 ст. 267 ЦПК України сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. Відповідач вважає, що строки позовної давності мають обраховуватися з часу державної реєстрації за ним земельних ділянок, тобто з вересня 2014 року. А оскільки позивачка звернулася до суду з позовом у травні 2022 року, то нею пропущений трирічний строк для захисту свого права. Тому з цих підстав просить відмовити у задоволенні позову. Проте суд не погоджується з доводами відповідача. Негаторний позов традиційно розглядався як позов про усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою. Тому його умовою була наявність фактичного володіння. Земельний кодекс України більш широко визначає підставу негаторного позову: «власник земельної ділянки може вимагати, зокрема, усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою» (ч. 2 ст. 152 ЗК України). Негаторний позов не пов`язується з позбавленням фактичного володіння. Важливо, що фізичне панування над земельною ділянкою не є визначальним для здійснення її захисту негаторним позовом. Юридичні перешкоди зазвичай пов`язуються із правом розпорядженням майном. За змістом норм ЦК України і ЗК України негаторний позов застосовується щодо усунення юридичних, а не лише фактичних перешкод. Відповідно до висновку, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду у справі №707/1580/15-ц від 18.04.2018 р., право користування є складовою частиною права власності (стаття 89 ЦК України 1963 р., частина перша статті 317 ЦК України 2003 р.). Отже, до позовів\~про усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження майном позовна давність не застосовується,\~оскільки негаторний позов може бути пред`явлений позивачем доти, поки існує відповідне правопорушення. За наведеного відсутні підстави стверджувати, що позивачка пропустила строки позовної давності, які закінчилися, як на думку відповідача [PERSON] , у вересні 2017 року. Щодо надання детальної відповіді на інші аргументи представників відповідача [PERSON] , та відповідача [PERSON] , то суд зазначає, що з приводу цього були постановлені відповідні ухвали. У рішенні суд надав відповіді на всі питання, які стосувалися предмету спору, детально обґрунтував своє рішення. Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматися як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (пункт 23 рішення ЄСПЛ від 18 липня 2006 року у справі «Проніна проти України»). Тому суд міг не надати відповіді на інші аргументи, які не стосуються предмету доказування, оскільки такої потреби фактично не було (зокрема, щодо заяви [PERSON] про необізнаність сільської ради щодо розмірів земельних ділянок, відносно яких йде спір; щодо відсутності обґрунтування правової позиції у відзиві Городоцької сільської ради Рівненського району Рівненської області, щодо необхідності встановлення розмірів та конфігурації земельних ділянок, якими користуються відповідач та позивачка, тощо). Адже законодавець визначив межі розгляду справи, і у межах заявлених позивачкою позовних вимог судом були розглянуті і проаналізовані аргументи кожної із сторін. Судові витрати. Розподіл між сторонами судових витрат суд вирішує за правилами ст. 141 ЦПК України, де зазначено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивачка понесла судові витрати у виді сплати судового збору в сумі грн. Суд вважає, що позивачка правильно визначила відповідачів у справі [PERSON] та Городоцьку сільську раду Рівненського району Рівненської області. На думку суду, в результаті несумлінних дій відповідачів було прийняте рішення Городоцької сільської ради Рівненського району\~Рівненської області№230 від 28.10.2011 р. в частині передачі у приватну власність [PERSON] земельної ділянки площею 0,59 га, яке у послідуючому було скасоване судом. Адже після скасування правовстановлюючих документів [PERSON] щодо земельних ділянок він міг би звернутися із заявою про скасування кадастрових номерів цих земельних ділянок, але цього не зробив. Так само Городоцька сільська рада Рівненського району Рівненської області могла б вчинити дії, спрямовані на скасування кадастрових номерів земельних ділянок, які раніше належали [PERSON] , але цього не зробила. Судові витрати склали 992,40 грн. (сплата судового збору, а.с. 12, т.1). Тому понесені позивачкою судові витрати повинні бути стягнуті з відповідачів у рівних частинах на користь позивачки. \~ \~ \~ \~

Outcome: approved