Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-10 00:00:00

15 лютого 2024 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшла позовна заява [PERSON] до [PERSON] та [PERSON] , третя особа Державний реєстратор Петровірівської сільської ради Березівського району Одеської області Ткаченко Євген Борисович про визнання недійсним та скасування реєстраційних дій, вчинених державним реєстратором, у якій позивач просить скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер 68152510 від 23 червня 2023 року прийняте державним реєстратором Петровірівської сільської ради Березівського району Одеської області Ткаченком Євгеном Борисовичем та внесений до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно на його підставі запис №50740499 від 20 червня 2023 року про державну реєстрацію права власності на квартиру [ADDRESS] за [PERSON] з одночасним припинення речових прав [PERSON] на квартиру [ADDRESS] та відносити запис про право власності на вказане майно за [PERSON] , а також здійснити розподіл судових витрат. За результатами автоматизованого розподілу справа передана для розгляду судді Приморського районного суду міста Одеси Косіциній В.В. Ухвалою суду від 15 лютого 2024 року позовну заяву залишено без руху. Надано позивачеві 10-ти денний строк з моменту отримання копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви. 23 лютого 2024 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшла заява представника позивача адвоката Зозулянського Дмитра Олександровича про усунення недоліків позовної заяви,. 28 лютого 2024 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшла заява представника позивача адвоката Зозулянського Дмитра Олександровича, у якій заявник просить відкрити провадження у справі за наявними матеріалами, які були додані до позовної заяви та до заяви про усунення недоліків позовної заяви. Ухвалою суду від 28 лютого 2024 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Встановлено, що розгляд справи здійснюватиметься в порядку загального позовного провадження. Надано відповідачам 15-ти денний строк для подання відзиву. Підготовче засідання призначено на 04 квітня 2024 року та пізніше перенесене на 02 квітня 2024 року. 18 березня 2024 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшла заява представника [PERSON] адвоката Зозулянського Дмитра Олександровича про забезпечення позову, у якій заявник просить заборонити суб`єктам реєстраційних дій вчиняти будь-які дії з державної реєстрації переходу права власності, обмеження права власності, обтяження права власності на квартиру [ADDRESS] до набрання законної сили рішенням по справі. Ухвалою суду від 19 березня 2024 року заяву представника [PERSON] адвоката Зозулянського Дмитра Олександровича про забезпечення позову повернуто заявнику. 20 березня 2024 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшла заява представника [PERSON] адвоката Зозулянського Дмитра Олександровича про забезпечення позову, у якій заявник просить заборонити суб`єктам реєстраційних дій вчиняти будь-які дії з державної реєстрації переходу права власності, обмеження права власності, обтяження права власності на квартиру [ADDRESS] до набрання законної сили рішенням по справі. Ухвалою суду від 21 березня 2024 року заяву представника [PERSON] адвоката Зозулянського Дмитра Олександровича про забезпечення позову залишено без задоволення. 02 квітня 2024 року до Приморського районного суду м. Одеси від [PERSON] надійшов відзив, у якому відповідач просив відмовити у задоволення позовної заяви у повному обсязі. У підготовче засідання, призначене на 02 квітня 2024 року з`явився представник позивача та представник [PERSON] . Інші учасники справи у підготовче засідання не з`явилися, хоча були належним чином повідомлені про дату, час та місце підготовчого засідання по справі. У підготовчому засіданні представник позивачки заявив клопотання про витребування доказів. а саме реєстраційної справи щодо спірного майна. Ухвалою суду від 02 квітня 2024 року клопотання представника позивача задоволено, витребувано з Управління державної реєстрації юридичного департаменту Одеської міської ради копію реєстраційної справи щодо квартири [ADDRESS] . Підготовче засідання відкладено на 29 квітня 2024 року. 09 квітня 2024 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшла заява представника [PERSON] адвоката Зозулянського Дмитра Олександровича про забезпечення позову, у якій заявник просить накласти арешт на квартиру [ADDRESS] , що належить [PERSON] та [PERSON] до набрання законної сили рішення по справі. Ухвалою суду від 11 квітня 2024 року заяву представника [PERSON] адвоката Зозулянського Дмитра Олександровича про забезпечення позову задоволено, накладено арешт на об`єкт нерухомого майна, а саме: квартиру [ADDRESS] , що належить на праві власності [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] . 23 квітня 2024 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшла відповідь з Управління державної реєстрації Юридичного департаменту ОМР на виконання ухвали суду від 02 квітня 2024 року. 29 квітня 2024 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшло клопотання представника позивача [PERSON] про витребування оригіналів документів, у якому заявник просив витребувати у відповідача [PERSON] оригінал вимог про погашення заборгованості за договором позики грошей від 09.07.2020 року та оригінал опису вкладення цінного листа, що підтверджується направлення цієї вимоги. Також, 29 квітня 2024 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшло клопотання представника позивача [PERSON] про призначення почеркознавчої експертизи, у якому заявник просить призначити по справі почеркознавчу експертизу, на вирішення якої винести наступні питання: чи виконаний підпис у вимозі про погашення заборгованості за договором позики грошей від 09.07.2020 року до [PERSON] [PERSON] чи іншою особою? Чи виконаний підпис у описі вкладення до цінного листа, яким підтверджується направлення вимоги про погашення заборгованості за договором позики грошей від 09.07.2020 року [PERSON] ?. У підготовче засідання, призначене на 29 квітня 2024 року з`явився представник позивача та представник [PERSON] . Інші учасники справи у підготовче засідання не з`явилися, хоча були належним чином повідомлені про дату, час та місце підготовчого засідання по справі. Оголошено перерву до 13.05.2024 року. 13 травня 2024 року до Приморського районного суду м. Одеси від [PERSON] надійшла заява, у якій він вказував на те, що підпис на вимогі про погашення заборгованості за договором позики грошей від 09.07.2020 року (в порядку статті 35 Закону України «Про іпотеку» виконаний ним власноруч. Просив відмовити у задоволенні позову у повному обсязі. 13 травня 2024 року до Приморського районного суду м. Одеси від представника позивача надійшла заява про розгляд справи за відсутності. У підготовче засідання, призначене на 13 травня 2024 року учасники справи не з`явилися. У зв`язку з неявкою учасників справи, ухвалою суду занесеною до протоколу судового засідання прийнято рішення відкласти підготовче засідання на 27 травня 2024 року. 23 травня 2024 року до Приморського районного суду м. Одеси від [PERSON] надійшла заява, у якій він вказував на те, що підпис на вимогі про погашення заборгованості за договором позики грошей від 09.07.2020 року (в порядку статті 35 Закону України «Про іпотеку» виконаний ним власноруч. Просив відмовити у задоволенні позову у повному обсязі. Підготовче засідання, призначене на 27 травня 2024 року не відбулося, у зв`язку із оголошенням у місті Одесі та Одеській області сигналу «Повітряна тривога», що підтверджується довідкою. Підготовче засідання відкладено на 26 червня 2024 року. Підготовче засідання, призначене на 26 червня 2024 року не відбулося, у зв`язку із відсутністю електропостачання в приміщенні суду, що підтверджується довідкою. Судове засідання відкладено на 01 липня 2024 року. У підготовче засідання, призначене на 01 липня 2024 року з`явився представник позивача та представник [PERSON] . Інші учасники справи у підготовче засідання не з`явилися, хоча були належним чином повідомлені про дату, час та місце підготовчого засідання по справі. Ухвалою суду\~від 01\~липня 2024\~року відмовлено\~у задоволенні\~клопотання представника\~позивача [PERSON] \~про витребування\~оригіналів документів та клопотання представника позивача [PERSON] про призначення почеркознавчої експертизи. Ухвалою суду від 01 липня 2024 року підготовче провадження у справі закрито. Справу призначено до судового розгляду на 13 серпня 2024 року. 13 серпня 2024 року до Приморського районного суду м. Одеси від представника позивача адвоката Зозулянського Дмитра Олександровича надійшла заява про відкладення розгляду справи. У судове засідання, призначене на 13 серпня 2024 року учасники справи не з`явилися, хоча були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового розгляду. Ухвалою суду, занесеною до протоколу судового засідання клопотання представника позивача про відкладення розгляду справи задоволено, засідання по справі відкладено на 29 серпня 2024 року та пізніше відкладено на 09 вересня 2024 року у зв`язку з перебуванням головуючої судді Косіциної В.В. на лікарняному, що підтверджується довідкою. 03 вересня 2024 року до Приморського районного суду м. Одеси від представника позивача адвоката Зозулянського Дмитра Олександровича надійшло клопотання про проведення експертизи, у якому заявник просив призначити по справі почеркознавчу експертизу, на вирішення якої винести наступні питання: чи виконаний підпис у вимозі про погашення заборгованості за договором позики грошей від 09.07.2020 року до [PERSON] [PERSON] чи іншою особою? Чи виконаний підпис у описі вкладення до цінного листа, яким підтверджується направлення вимоги про погашення заборгованості за договором позики грошей від 09.07.2020 року [PERSON] ?. У судове засідання, призначене на 09 вересня 2024 року з`явився представник позивача. Інші учасники справи у судове засідання не з`явилися, хоча були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового розгляду. У зв`язку із першою неявкою представника [PERSON] , засідання по справі відкладено на 26 вересня 2024 року. У судове засідання, призначене на 26 вересня 2024 року з`явився представник позивача та представник [PERSON] . У зв`язку із відсутністю відомостей про належне сповіщення учасників справи про дату, час та місце судового розгляду, засідання по справі відкладено на 14 жовтня 2024 року. 14 жовтня 2024 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшла заява представника [PERSON] адвоката Бедексєєвої Вікторії Леонідівни про відкладення розгляду справи. 14 жовтня 2024 року до Приморського районного суду м. Одеси від представника позивача адвоката Зозулянського Дмитра Олександровича надійшла заява про відкладення розгляду справи. У судове засідання, призначене на 14 жовтня 2024 року учасники справи не з`явилися, хоча були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового розгляду. У зв`язку з неявкою учасників справи, ухвалою суду, занесеною до протоколу судового засідання клопотання представника позивача та клопотання представника [PERSON] задоволено, засідання по справі відкладено на 11 листопада 2024 року. 22 жовтня 2024 року до Приморського районного суду м. Одеси від державного реєстратора Петровірівської сільської ради Березівського району Одеської області Ткаченка Євгена Борисовича надійшла заява про розгляд справи за відсутності. 30 жовтня 2024 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшла заява від [PERSON] про розгляд справи за відсутності, у якій заявниця просила здійснити розгляд справи за її відсутності, просила відмовити у задоволенні позову у повному обсязі. У судове засідання, призначене на 11 листопада 2024 року з`явився представник позивача та представник [PERSON] . Інші учасники справи у судове засідання не з`явилися, хоча були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового розгляду. Ухвалою суду, занесеною до протоколу судового засідання прийнято рішення здійснити розгляд справи за даної явки. Ухвалою суду від 11 листопада 2024 року заяву представника позивача адвоката Зозулянського Дмитра Олександровича про проведення експертизи залишено без задоволення. Під час судових дебатів представник позивача просив задовольнити заяву у повному обсязі. Представник відповідача заперечував проти задоволення позовної заяви, просив відмовити. Будь-яких інших заяв або клопотань від учасників справи не надходило. Суд дослідивши матеріали справи встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. За [PERSON] було зареєстровано право власності на квартиру [ADDRESS] , що підтверджується інформаційною довідкою від 25.11.2024 року №405173880. 09 липня 2020 року між [PERSON] та [PERSON] було укладено договір позики грошей №1562 за яким позикодавець передав, а позичальник прийняв грошову суму у розмірі 2\~730\~240,00 гривень, що еквівалентно 101\~120 Доларів США строком до 09.07.2021 року. У п.3.1. Договору сторони узгодили, що у випадку зміни курсу гривні до Долару США, позика підлягає поверненню таким чином, щоб розмір повернутої позики відповідав доларовому еквіваленту позики за курсом долару США станом на дату повернення позики. Згідно п.3.2. Договору, повернення позики повинно вчинятися за наступним графіком: 09 числа кожного місяця, починаючи з 09.08.2020 року по 09.06.2021 року у гривні, що еквівалентно становитиме 1\~760,00 Доларів США, а решту суми у гривні, що еквівалентно становитиме 81\~760 Доларів США у строк до 09.07.2021 року (а.с.49). Одним із видів забезпечення зобов`язання є застава. У ч.1 ст.575 ЦК України вказано, що іпотекою є застава нерухомого майна, що залишається у володінні заставодавця або третьої особи, а також застава об`єкта незавершеного будівництва, майбутнього об`єкта нерухомості. Подільний об`єкт незавершеного будівництва може бути переданий в іпотеку лише у випадках, визначених законом. З метою забезпечення виконання зобов`язання за договором позики від 09.07.2020 року №1562, 09 липня 2020 року між [PERSON] та [PERSON] було укладено іпотечний договір №1564, посвідчений приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Чужовською Н.Ю. Згідно п.2.1. Договору, предметом іпотеки за договором є: квартира [ADDRESS] . У п.6.1. Договору вказано, що зобов`язання, що забезпечене предметом іпотеки вважається виконаним у повному обсязі, якщо іпотекодавцем фактично повернуті грошові кошти у повному обсязі, відповідно до умов основного зобов`язання. У п.6.3. Договору вказано, що звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі: рішення суду; на підставі виконавчого напису нотаріуса; шляхом позасудового врегулювання відповідно до передбачених цим договором застережень. Відповідно до статті 1 Закону України «Про іпотеку» іпотека - вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом. За статтею 7 вказаного Закону за рахунок предмета іпотеки іпотекодержатель має право задовольнити свою вимогу за основним зобов`язанням у повному обсязі або в частині, встановленій іпотечним договором, що визначена на час виконання цієї вимоги, включаючи сплату процентів, неустойки, основної суми боргу та будь-якого збільшення цієї суми, яке було прямо передбачене умовами договору, що обумовлює основне зобов`язання. Відповідно до статті 12 Закону України «Про іпотеку» в разі порушення іпотекодавцем обов`язків, установлених іпотечним договором, іпотекодержатель має право вимагати дострокового виконання основного зобов`язання, а в разі його невиконання - звернути стягнення на предмет іпотеки. У разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки (частина перша статті 33 Закону «Про іпотеку»). За статтею 36 Закону України «Про іпотеку» сторони іпотечного договору можуть вирішити питання про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору. Позасудове врегулювання здійснюється згідно із застереженням про задоволення вимог іпотекодержателя, що міститься в іпотечному договорі, або згідно з окремим договором між іпотекодавцем і іпотекодержателем про задоволення вимог іпотекодержателя, що підлягає нотаріальному посвідченню, який може бути укладений одночасно з іпотечним договором або в будь-який час до набрання законної сили рішенням суду про звернення стягнення на предмет іпотеки. Договір про задоволення вимог іпотекодержателя, яким також вважається відповідне застереження в іпотечному договорі, визначає можливий спосіб звернення стягнення на предмет іпотеки відповідно до цього Закону. Визначений договором спосіб задоволення вимог іпотекодержателя не перешкоджає іпотекодержателю застосувати інші встановлені цим Законом способи звернення стягнення на предмет іпотеки. У разі порушення основного зобов`язання та/або умов іпотечного договору іпотекодержатель надсилає іпотекодавцю та боржнику, якщо він є відмінним від іпотекодавця, письмову вимогу про усунення порушення. В цьому документі зазначається стислий зміст порушених зобов`язань, вимога про виконання порушеного зобов`язання у не менш ніж тридцятиденний строк та попередження про звернення стягнення на предмет іпотеки у разі невиконання цієї вимоги. Якщо протягом встановленого строку вимога іпотекодержателя залишається без задоволення, іпотекодержатель вправі прийняти рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору (частина перша статті 35 Закону України «Про іпотеку»). Іпотекодержатель може задовольнити забезпечену іпотекою вимогу шляхом набуття права власності (спеціального майнового права) на предмет іпотеки. Правовою підставою для реєстрації права власності (спеціального майнового права) іпотекодержателя на нерухоме майно (об`єкт незавершеного будівництва, майбутній об`єкт нерухомості), яке є предметом іпотеки, є договір про задоволення вимог іпотекодержателя або відповідне застереження в іпотечному договорі, яке прирівнюється до такого договору за своїми правовими наслідками та передбачає передачу іпотекодержателю права власності (спеціального майнового права) на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов`язання. Договір про задоволення вимог іпотекодержателя чи іпотечний договір, який містить застереження про задоволення вимог іпотекодержателя, є документами, що підтверджують перехід права власності (спеціального майнового права) на предмет іпотеки до іпотекодержателя та є підставою для внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Право власності (спеціальне майнове право) іпотекодержателя на предмет іпотеки виникає з моменту державної реєстрації права власності (спеціального майнового права) іпотекодержателя на предмет іпотеки на підставі договору про задоволення вимог іпотекодержателя чи відповідного застереження в іпотечному договорі (частина 1-3 статті 37 Закону України «Про іпотеку». Рішення про реєстрацію права власності іпотекодержателя на нерухоме майно, що є предметом іпотеки, може бути оскаржено іпотекодавцем у суді (частина четверта статті 37 Закону України «Про іпотеку»). Пункт 6.8. іпотечного договору від 09.07.2020 року №1563 містить застереження про задоволення вимог Іпотекодержателя шляхом переходу до Іпотекодержателя права власності на предмет іпотеки. Зокрема, згідно п.6.8.1. Договору, у разі виникнення у іпотекодержателя права звернути стягнення на предмет іпотеки, іпотекодержатель може прийняти рішення про прийняття предмету іпотеки у свою власність, про що письмово повідомляє іпотекодавця. В зазначеному повідомленні повинно мають міститися підстави звернення стягнення на предмет іпотеки, суть та розмір Основного зобов`язання або його частини, яке припиняється в результаті переходу до іпотекодержателя права власності на предмет іпотеки. У такому випадку, таке застереження про задоволення вимог іпотекодержателя прирівнюється до договору про задоволення вимог іпотекодержателя та разом із зазначеним у цьому пункті повідомленням є у відповідності до ст.37 Закону України «Про іпотеку» правовою підставою для реєстрації права власності на предмет іпотеки. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 19 травня 2020 року у справі № 644/3116/18 (провадження № 14-45цс20) вказувала, що «наявність відповідного застереження в іпотечному договорі, яке за своїми правовими наслідками прирівнюється до договору про задоволення вимог іпотекодержателя та передбачає передачу іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов`язання, є правовою підставою для реєстрації права власності іпотекодержателя на нерухоме майно, яке є предметом іпотеки». Саме тому, на думку суді, іпотечний договір від 09.07.2020 року №1563 із застереженням про задоволення вимог Іпотекодержателя шляхом переходу до Іпотекодержателя права власності на предмет іпотеки є правовою підставою для реєстрації права власності іпотекодержателя на нерухоме майно, яке є предметом іпотеки. У позовній заяві позивачка наголошує на тому, що належним чином виконувала договір позики грошей від 09.07.2020 року №1562 згідно графіку, що визначений у ньому. Зазначає про те, що з 09.07.2020 року, тобто з моменту укладання договору позики та договору іпотеки нею було сплачено на користь [PERSON] грошову суму у розмірі 37\~260,00 доларів США через третю особу [PERSON] , а тому, довідка про розмір заборгованості, на підставі якої здійснювала державна реєстрації права власності на предмет іпотеки. У постанові КЦС ВС від 30.08.2023 у справі № 753/20537/18 зазначено, що виходячи із принципу змагальності сторін, у спорі про стягнення кредитної заборгованості на позивача покладається тягар доведення надання позичальнику кредитних коштів та порушення боржником своїх зобов`язань щодо повернення кредиту, а на відповідачі відповідно лежить тягар доведення відсутності у нього заборгованості. Проте, будь-яких доказів на підтвердження того, що [PERSON] було сплачено грошову суму у розмірі 37\~260,00 Доларів США, а також будь-яких інших доказів, які підтверджують належне виконання за договором позики суду надано не було. Клопотання про допит [PERSON] , через яку за твердженнями [PERSON] виконувала умови договору згідно графіку не подавалось. За таких обставин, у суду відсутні підстави вважати, що [PERSON] належним чином виконувала умови договору позики грошей від 09.07.2020 року №1562 та іпотечного договору від 09.07.2020 року №1563. Іпотека виникає на підставі договору, закону або рішення суду. До іпотеки, яка виникає на підставі закону або рішення суду, застосовуються правила щодо іпотеки, яка виникає на підставі договору, якщо інше не встановлено законом (стаття 3 Закону України «Про іпотеку»). За приписами частини першої статті 35 Закону України «Про іпотеку» у разі порушення основного зобов`язання та/або умов іпотечного договору іпотекодержатель надсилає іпотекодавцю та боржнику, якщо він є відмінним від іпотекодавця, письмову вимогу про усунення порушення. В цьому документі зазначається стислий зміст порушених зобов`язань, вимога про виконання порушеного зобов`язання у не менш ніж тридцятиденний строк та попередження про звернення стягнення на предмет іпотеки у разі невиконання цієї вимоги. Якщо протягом встановленого строку вимога іпотекодержателя залишається без задоволення, іпотекодержатель вправі прийняти рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору. Відповідно до п.6.2. Договору від 09.07.2020 року №1563, іпотекодержатель вправі звернути стягнення за іпотечним договором та одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмету іпотеки переважно перед іншими кредиторами іпотекодавця за умови дотримання порядку повідомлення іпотекодавця про порушення основного зобов`язання або зобов`язання за договором. Повідомлення іпотекодавця про порушення основного зобов`язання та/або зобов`язання за цим договором здійснюється шляхом направлення іпотекодержателем вимоги про усунення порушень: - поштою рекомендованим поштовим відправленням або поштовим відправленням з оголошеною цінністю; - будь-якою кур`єрською службою цінним листом з повідомленням та описом вкладення; - заява передана в порядку, встановленому ст.84 Закону України «Про нотаріат»; - електронним листом за допомогою засобів інформаційної, телекомунікаційної або інформаційно-телекомунікаційної системи, що забезпечує обмін електронними документами. Письмова вимога направляється за місцем проживання Іпотекодавця, що зазначене у цьому договорі або надсилається на електронну адресу Іпотекодавця, зазначену у договорі, або передається нотаріусом особисто Іпотекодержателю, якому доручено передати відповідне повідомлення. Вимога іпотекодержателя про усунення порушення вважається надісланою Іпотекодавцю належним чином, якщо вона, зокрема, надіслана поштою рекомендованим поштовим відправленням або відправленням з оголошеною вартістю, або кур`єрською службою цінним листом з повідомленням про вручення або про невручення у зв`язку з відмовою отримання повідомлення або відсутністю адресата за вказаною адресою або закінченням встановленого терміну зберігання. У іпотечному договорі від 09.07.2020 року №1563 вказано, що адресою листування є: [ADDRESS] . У зв`язку із невиконанням умов договору позики грошей від 09.07.2020 року №1562 та іпотечного договору від 09.07.2020 року №1563, 05 січня 2023 року [PERSON] звернувся до [PERSON] із вимогою про погашення заборгованості за договором позики грошей від 09.07.2020 року (в порядку статті 35 Закону України «Про іпотеку»). Вказана вимога була направлена за адресою: [ADDRESS] (тобто, адреса листування, що визначена іпотечним договором від 09.07.2020 року №1563) листом, із рекомендованим повідомленням про вручення та описом вкладення, що підтверджується копіями поштових документів. Згідно копії рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення №6507808261579, відправлення було вручене [PERSON] 17.02.2023 року. У постанові Верховного Суду від 11 серпня 2021 року у справі № 715/1788/19 (провадження № 61-6548св20) зазначено, що «в разі дотримання іпотекодержателем порядку належного надсилання вимоги про усунення порушення основного зобов`язання діє презумпція належного повідомлення іпотекодержателя про необхідність усунення порушень основного зобов`язання, яка може бути спростована іпотекодавцем в загальному порядку. За відсутності такого належного надсилання вимоги відповідно до частини першої статті 35 Закону України «Про іпотеку» іпотекодавець не набуває права звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання. Таким чином недотримання вимог частини першої статті 35 Закону України «Про іпотеку» щодо належного надсилання іпотекодавцю та боржнику, якщо він є відмінним від іпотекодавця, вимоги про усунення порушення основного зобов`язання унеможливлює застосовування позасудового способу задоволення вимог іпотекодержателя. При цьому метою повідомлення іпотекодержателем іпотекодавця та інших осіб є доведення до їх відома наміру іпотекодержателя звернути стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання. Тому іпотекодержатель набуває право звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання лише за умови належного надсилання вимоги, коли іпотекодавець фактично отримав таку вимогу або мав її отримати, але не отримав внаслідок власної недбалості чи ухилення від такого отримання». Постанова КЦС ВС від 13.03.2024 у справі № 495/3728/19 містить висновок про те, що обов`язковою умовою при вирішенні питання перереєстрації права власності на іпотечне майно є наявність доказів отримання іпотекодавцем письмової вимоги та дотримання строку, зазначеного в ньому. За таких обставин, суд вважає, що іпотекодержателем дотримано встановлений законом та договором порядок надіслання вимоги про усунення порушення основного зобов`язання. У позовній заяві позивач наголошує на тому, що підпис у вимозі про погашення заборгованості за договором позики грошей від 09 липня 2020 року виконаний не [PERSON] . Належним доказом, який би міг засвідчити належність підпису особи на письмових документах, є саме висновок почеркознавчої експертизи (Постанова КЦС ВС від 15.11.2024 № 933/602/23). Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.1997 року № 8, судова експертиза як один із засобів доказування сприяє всебічному, повному й об`єктивному дослідженню обставин справи по встановленню законних та обґрунтованих рішень. Відповідно до ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. Відповідно до статті 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні, зокрема, суду. Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Питання про призначення судової експертизи повинно вирішуватися лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення. Відповідно до ч. 3 ст. 103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такою згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експерту установу визначає суд. У ч.ч.3-4 ст.103 ЦПК України, питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну. Згідно ч.ч.1-3 ст.104 ЦПК України, про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи. Тобто, чинне законодавство визначає дві основні підстави для призначення судом експертизи, а саме: - з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; - сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. 23 травня 2024 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшла заява [PERSON] , якою він підтвердив факт того, що підпис на вимозі про погашення заборгованості за договором позики грошей від 09.07.2020 року виконана ним власноруч. У заяві він також пояснив, що в він дійсно в цей період перебував на території Канади, проте, поставив особистий підпис на вимозі, після чого направив її засобами поштового зв`язку моєму представникові. Зазначене також було підтверджено представником відповідача адвокатом Шепітьком Г.І. у підготовчому судовому засіданні по справі. Зазначене свідчить про те, що [PERSON] не оспорюється та не заперечується факт того, що підпис на вимозі про погашення заборгованості за договором позики виконано ним власноруч. Крім того суд вважає, що саме факт надіслання вимоги та її отримання позивачкою є тією обставиною, що має значення для вирішення спору по суті, а припущення позивачки щодо можливості чи не можливості підписання вимоги власноруч відповідачем ніяк не спростовують факту отримання нею вимоги у встановлений законодавством спосіб та строки. Постанова КМУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» від 25 грудня 2015 р. № 1127 встановлює, що для державної реєстрації прав на підставі договору іпотеки, що містить застереження про задоволення вимог іпотекодержателя шляхом набуття права власності на предмет іпотеки, набуття права оренди земельної ділянки, права користування чужою земельною ділянкою для сільськогосподарських потреб (емфітевзис) чи права користування чужою земельною ділянкою для забудови (суперфіцій), також подаються: 1) оригінал або засвідчена іпотекодержателем копія письмової вимоги про усунення порушення основного зобов`язання та/або умов іпотечного договору, надісланої іпотекодержателем іпотекодавцю та боржникові, якщо він є відмінним від іпотекодавця; 2) оригінал або засвідчена іпотекодержателем копія повідомлення про вручення рекомендованого поштового відправлення або поштового відправлення з оголошеною цінністю, яким надіслано вимогу, зазначену у підпункті 1 цього пункту, з відміткою про вручення адресату, або оригінал або засвідчена іпотекодержателем копія рекомендованого поштового відправлення або поштового відправлення з оголошеною цінністю, яким надіслано вимогу, зазначену у підпункті 1 цього пункту, з позначкою про відмову адресата від одержання такого відправлення, або оригінал або засвідчені іпотекодержателем копії рекомендованих поштових відправлень або поштових відправлень з оголошеною цінністю (поштових конвертів), якими не менше ніж двічі з періодичністю не менше ніж один місяць надсилалася вимога, зазначена у підпункті 1 цього пункту, та які повернулися відправнику у зв`язку із відсутністю адресата або закінченням встановленого строку зберігання поштового відправлення, або засвідчені іпотекодержателем паперові копії електронного листа, яким за допомогою засобів інформаційної, комунікаційної або інформаційно-комунікаційної системи, що забезпечує обмін електронними документами, або інші документи, передбачені договором з іпотекодавцем або боржником, якщо він є відмінним від іпотекодавця, що підтверджують факт належного виконання іпотекодержателем вимог законодавства щодо направлення вимоги, зазначеної у підпункті 1 цього пункту, надіслано вимогу, зазначену у підпункті 1 цього пункту, та електронного службового повідомлення відповідної системи, яким підтверджується доставка відповідного електронного листа за адресою електронної пошти адресата (у разі коли договором з іпотекодавцем або боржником, якщо він є відмінним від іпотекодавця, передбачено можливість обміну електронними документами, або інші документи, передбачені договором з іпотекодавцем або боржником, якщо він є відмінним від іпотекодавця, що підтверджують факт належного виконання іпотекодержателем вимог законодавства щодо направлення вимоги, зазначеної у підпункті 1 цього пункту). Вимога, зазначена у підпункті 1 цього пункту, незалежно від обраного іпотекодержателем способу її направлення, передбаченого цим підпунктом, повинна бути надіслана не раніше шести місяців до дня подання документів для проведення відповідної державної реєстрації; 3) довідка іпотекодержателя, що містить відомості про суму боргу за основним зобов`язанням станом на дату не раніше 10 днів до дня подання документів для проведення відповідної державної реєстрації та відомості про вартість предмета іпотеки, визначену суб`єктом оціночної діяльності, станом на дату не раніше 90 днів до дня подання документів для проведення відповідної державної реєстрації; 4) заставна (якщо іпотечним договором передбачено її видачу). З копії матеріалів реєстраційної справи №2122295551101 вбачається, що для реєстрації права власності на предмет іпотеки було подано в тому числі: - іпотечний договір; - вимогу; - рекомендоване повідомлення; - звіт про оцінку майна; - договір. Тобто, відповідачем було надано для державної реєстрації права власності на предмет іпотеки вичерпний перелік документів, визначений постановою КМУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» від 25 грудня 2015 р. № 1127. У позовній заяві позивач посилається на те, що звіт про оцінку майна, що №15-06-01/23 не відповідає дійсності та має суперечності, зазначає про те, що фактична вартість предмету іпотеки становить 6\~628\~059,00 гривень, документ щодо оцінки квартири не містить дати, а також містить інші розбіжності. З приводу цього суд зазначає, що постанова ВП ВС від 13 березня 2024 року у справі № 201/15228/17 містить висновок про те, що у п. 61 Порядку № 1127 наведено перелік обов`язкових для подання документів та обставин, що мають бути ними підтверджені, на підставі яких проводиться державна реєстрація права власності на предмет іпотеки за договором, що містить застереження про задоволення вимог іпотекодержателя, та одним із яких є звіт про оцінку майна. Іпотекодержатель не може набути у власність предмет іпотеки без визначення вартості такого набуття на підставі оцінки предмета іпотеки, здійсненої суб`єктом оціночної діяльності. ВП ВС наголосила, що підставою для скасування державної реєстрації права власності на предмет іпотеки є порушення іпотекодержателем вимог законодавства при реалізації позасудової процедури звернення стягнення на предмет іпотеки. Таким порушенням є, зокрема, відсутність експертної оцінки предмета іпотеки в матеріалах реєстраційної справи на момент передачі іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки. В той же час, з матеріалів реєстраційної справи №2122295551101 вбачається, що для реєстрації права власності на предмет іпотеки було подано звіт про оцінку майна №15-06-01/23 року, що виконаний ТОВ «ДЗК+», та з якого вбачається, що станом на дату проведення оцінки, тобто, станом на 15 червня 2023 року, вартість предмету іпотеки склала 3\~663\~096,00 гривень. Посилання представника позивача на те, що вартість предмета іпотеки станом на 15 червня 2023 року становила 6\~628\~059,00 гривень не підтверджується доказами по справі. Будь-яких доказів, які б підтверджували, що станом на 15 червня 2023 року вартість предмету іпотеки становила 6\~628\~059,00 гривень надано не було. Наданий позивачем звіт про оцінку об`єкта нерухомого майна, складений ТОВ «Оцінювальна фірма «АБАКУС», що складений 06.02.2024 року суд не бере до уваги з огляду на те, що він був складений більш ніж через пів року з моменту складання звіту про оцінку майна №15-06-01/23, а тому, його відомості не містять об`єктивної інформації з приводу фактичної вартості об`єкта нерухомого майна станом на 15.06.2023 року. Посилання представника позивача на невідповідність у звіті даних про власника та замовника суд не бере до уваги, з огляду на те, що зазначені відомості жодним чином не впливають на мету та завдання звіту про проведення експертизи визначення дійсної вартості об`єкта нерухомого майна на момент складання такого звіту. У позовній заяві позивач посилається на те, що [PERSON] не мала повноважень на вчинення дій, пов`язаних із державною реєстрацією права власності на предмет іпотеки. З приводу цього, суд зазначає про те, що у ч.7 ст.19 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» міститься норма про те, що у разі подачі документів на державну реєстрацію уповноваженою на те особою встановлюється обсяг повноважень такої особи на підставі документа, що підтверджує її повноваження діяти від імені іншої особи. Для цілей проведення реєстраційних дій документом, що підтверджує повноваження діяти від імені іншої особи, є документ, що підтверджує повноваження законного представника особи, нотаріально посвідчена довіреність або відомості з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань про особу, уповноважену діяти від імені юридичної особи. Дійсність довіреності, нотаріально посвідченої відповідно до законодавства України, перевіряється за допомогою Єдиного реєстру довіреностей. Матеріали реєстраційної справи №2122295551101 містять довіреність від 26.10.2022 року, якою [PERSON] уповноважив [PERSON] на його представництво з питань звернення стягнення на предмет іпотеки на його користь, а саме, квартиру [ADDRESS] та скорочений витяг з Єдиного реєстру довіреностей від 20.06.2023 року №50236879. Матеріали справи не містять доказів того, що зазначена довіреність була підроблена або визнана протиправною та була скасована судом. За таких обставин, доводи представника позивача про те, що [PERSON] не мала повноважень на вчинення дій, пов`язаних із державною реєстрацією права власності на предмет іпотеки не заслуговують на увагу. Тому, враховуючи факт того, що [PERSON] зобов`язання за договором позики грошей не виконала, а [PERSON] дотримано процедуру позасудового звернення стягнення на предмет іпотеки, а також надано реєстратору вичерпний перелік документів для проведення реєстрації права власності на предмет іпотеки, суд доходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог. Ухвалою суду від 11 квітня 2024 року заяву представника [PERSON] адвоката Зозулянського Дмитра Олександровича про забезпечення позову задоволено, накладено арешт на об`єкт нерухомого майна, а саме: квартиру [ADDRESS] , що належить на праві власності [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] . Відповідно до ч.ч.9-10 ст.158 ЦПК України, у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду. На підставі зазначеного,

Outcome: dismissed