Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-18 00:00:00

20 вересня 2024 року до Тростянецького районного суду Вінницької області надійшла позовна заява [PERSON] до Ободівської сільської ради Гайсинського району Вінницької області про визначення додаткового строку тривалістю два місяці, з дня набрання рішенням суду законної сили, для подання заяви про для прийняття спадщини, що відкрилася після смерті тітки [PERSON] , яка померла в с. Цибулівка Гайсинського (Тростянецького) району Вінницької області, [INFO] . Стислий виклад позиції позивача. В обґрунтування позову зазначає, що [INFO] в с. Цибулівка померла його тітка [PERSON] . Після смерті тітки відкрилася спадщина на належний їй житловий будинок з надвірними будівлями, який знаходиться по [ADDRESS] , земельну ділянку (пай) державний акт на право власності на земельну ділянку серії ЯБ №678446, яка знаходиться на території колишньої Цибулівської сільської ради, а тепер Ободівської сільської ради Гайсинського району Вінницької області. За життя тітка склала заповіт. Строк для прийняття спадщини після смерті тітки сплинув 05 липня 2013 року. Уже коли [PERSON] звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини то отримав усні роз`яснення від нотаріуса, оскільки ним було пропущено строк для прийняття спадщини. У встановлений законом строк позивач не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у зв`язку з тим, що його дружина [PERSON] має проблеми зі здоров`ям, одне із захворювань це перенесення мікроінсульту, неодноразово дружина перебувала на стаціонарному лікуванні. Позивач стверджує, що через юридичну неосвіченість не усвідомлював, що законом для прийняття спадщини встановлений строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Також не розумів різниці між поняттями «прийняття спадщини» та «оформлення спадщини». Незадоволення його прохання про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини зумовить перехід права власності на спадкове майно до держави в особі органу місцевого самоврядування Ободівської сільської ради Гайсинського району Вінницької області. Процесуальні дії у справі. Заяви (клопотання) учасників справи. Ухвалою суду від 20 вересня 2024 року відкрито загальне позовне провадження у справі, призначено підготовче засідання, задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів та витребувано від Другої Тростянецької державної нотаріальної контори (вул. Петра Кравчика, 33, м. Ладижин, Вінницька область, 24321) спадкову справу до майна померлої [INFO] в селі Цибулівка Тростянецького району Вінницької області [PERSON] . Відзив на позовну заяву не надходив. 09 жовтня 2024 року на виконання вимог ухвали суду від 20 вересня 2024 року від Другої Тростянецької державної нотаріальної контори надійшла відповідь №577/01-16 від 03.10.2024. Ухвалою суду від 01 листопада 2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. Позивач у судове засідання не з`явився, однак подав до суду заяву у якій просив судовий розгляд справи проводити без його участі. Висловився, що позовні вимоги підтримує повністю та наполягає на їх задоволенні. Відповідач у судове засідання свого уповноваженого представника не направив, однак подано клопотання про розгляд справи за відсутності представника Ободівської сільської ради Гайсинського району Вінницької області, у якому також зазначено, що заперечень проти задоволення позовних вимог у відповідача немає. З урахуванням вимог ч.2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин. Судом встановлено, що [INFO] у с. Цибулівка Тростянецького району Вінницької області у віці 84 років померла [PERSON] (а.с. 4), яка на випадок своєї смерті 15 листьопада 2012 року склала заповіт та все своє майно, де б воно не було з чого б воно не складалося, і взагалі все те, що їй буде належати на день смерті і на що вона за законом матиме право, в тому числі: житловий будинок з надвірними будівлями, який знаходиться за адресою [ADDRESS] , земельну ділянку (земельний пай), що знаходиться на території Цибулівської сільської ради Тростянецького району Вінницької області заповіла [PERSON] (а.с. 5). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина що складається зокрема із земельної ділянки площею 2,0528 га, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва кадастровий номер 0524186500:01:004:0440, що була розташована на території Цибулівської сільської ради, а на даний час на території Ободівської сільської ради, що підтверджується Державним актом на право приватної власності на земельну ділянку серії ЯБ №678446 (а.с. 6) Таким чином, спадкоємцем за заповітом до майна померлої є позивач. Відповідно до довідки Цибулівського старостинського округу Ободівської сільської ради Гайсинського району Вінницької області №543 від 10.09.2024, встановлено, що [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , дійсно на день смерті проживала за адресою: [ADDRESS] про що свідчить запис в погосподарській книзі №7. В даному погосподарському номері інших зареєстрованих осіб немає (а.с. 6). З наданої суду відповіді Другої Тростянецької державної нотаріальної контори №577/01-16 від 03.10.2024 встановлено, що за відомостями Алфавітних книг обліку спадкових справ Другої тростянецької державної нотаріальної контори Вінницької області та Тростянецької державної нотаріальної контори Вінницької області, дана спадкова справа не заводилася (а.с. 23). На підтвердження поважності причин пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини позивачем надано суду копію виписки із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого на ім`я [PERSON] , [INFO] , жительки [ADDRESS] , з якої встановлено, що [PERSON] перебуває на «Д» обліку з 2013 року, лікувалась амбулаторно та стаціонарно (3-4 рази в умовах терапевтичного та неврологічного стаціонару). Постійно приймає гіпотензивні препарати. Повний діагноз: гіпертонічна хвороба ІІ ст. ризик ІІІ ст., часті гіпертензивні кризи, кардіосклероз (а.с. 29-30). Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування. Оцінка та висновки суду. Відповідно до ч.2 ст.1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи. Згідно із ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч.1, 2 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини, що зазначено у ч.3 ст.1272 ЦК України. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п. 24 постанови від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Під час розгляду цих справ необхідно перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Водночас необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року у справі №6-1320цс17, у постановах Верховного Суду від 01 квітня 2019 року у справі №643/3049/16-ц (провадження №61-39398св18), від 11 листопада 2020 року у справі №750/262/20 (провадження №61-14038св20), від 03 березня 2020 року у справі №145/148/20 (провадження №61-16153св20). Також, у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Про це зазначено Верховним Судом у складі постійної колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду у розгляді справи №405/7058/19. Суд, враховуючи юридичну необізнаність позивача, обставини пов`язані з хворобою його дружини, з огляду на наявність волевиявлення спадкодавця на його користь, відсутність заперечень зі сторони відповідача, вважає за можливе задовольнити позовні вимоги та визначити позивачу строк тривалістю два місяці з дня набрання рішенням законної сили, який буде достатнім для звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Розподіл судових витрат між сторонами. Відповідно до ч. 1 ст.133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. За правилами ч.2 ст.141 ЦПК України судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову на відповідача; у разі відмови в позові на позивача; у разі часткового задоволення позову на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У своїй позовній заяві [PERSON] вказав, що не претендує на відшкодування понесених ним судових витрат, з огляду на викладене, суд не вбачає підстав для стягнення таких витрат з відповідача.

Outcome: approved