Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-20 00:00:00

08 серпня 2024 року ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ УПРАВЛІННЯ АКТИВАМИ» звернулось через систему «Електронний суд» до Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області з позовною заявою до [PERSON] про стягнення заборгованості у розмірі 9376 грн. 00 коп., а також витрати по справі. У обґрунтування позовних вимог позивач зазначав, що 27.06.2021 між ТОВ «1 БЕЗПЕЧНЕ АГЕНСТВО НЕОБХІДНИХ КРЕДИТІВ» та [PERSON] був укладено Договір позики №75859962, за умовами якого Позикодавець надав відповідачу грошові кошти у розмірі 6000,00 грн. строк позики 30 днів тобто до 27.07.2021 року зі сплатою процентів у розмірі 1,99 % в день (базова процентна ставка/фіксована). Договір підписано електронним підписом позичальника, відтворений шляхом використання позичальником одноразового ідентифікатора (електронного підпису [INFO], що був надісланий на вказаний Відповідачем/Позичальником електронну адресу - [INFO]) у порядку визначеному ст. 12 Закону України «Про електронну комерцію». Того ж дня, Позикодавець на виконання п.1 Договору позики №75859962 від 27.06.2021 року, свої зобов`язання виконав, зокрема передав Відповідачу у власність грошові кошти в розмірі 6000 грн. шляхом їх перерахування на банківський картковий рахунок Відповідача за номером платіжної картки № [NUMBER] . 19 листопада 2021 року між TOB «1 БЕЗПЕЧНЕ АГЕНТСТВО НЕОБХІДНИХ КРЕДИТІВ» та ТОВ «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ УПРАВЛІННЯ АКТИВАМИ» укладено договір факторингу №1911 за умовами якого TOB «1 БЕЗПЕЧНЕ АГЕНТСТВО НЕОБХІДНИХ КРЕДИТІВ» передає (відступає), а ТОВ «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ УПРАВЛІННЯ АКТИВАМИ» приймає належні TOB «1 БЕЗПЕЧНЕ АГЕНТСТВО НЕОБХІДНИХ КРЕДИТІВ» права вимоги боржників. Відповідно до Реєстру прав вимог №3 від 19 листопада 2021 року до договору факторингу №1911 від 19 листопада 2021 року ТОВ «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ УПРАВЛІННЯ АКТИВАМИ» набуло права грошової вимоги до Відповідача в сумі 20122,03 грн., з яких: 6000,00 грн. - сума заборгованості за основною сумою боргу, 14122,03 грн. сума заборгованості за відсотками. Так, за умовами Договору позики №75859962 від 27.06.2021 р., сума кредиту становить 6000 грн., строк користування позикою - 30 днів в строки визначені Договором позики заборгованість - не сплачена, тому врахувавши правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 28.03.2018 року у справі № 444/9519/12, Позивачем прийнято рішення перерахувати нараховані Первісним кредитором проценти в межах строку позики, яка визначена договором за базовою процентною ставкою в розмір 1,99% від суми позики за 1 день в період користування грошовими коштами, врахувавши здійснені Відповідачем платежі за договором, які складають - 205,97 грн.. Враховуючи вище викладене заборгованість відповідача за кредитним договором складає 9376,03 грн., яка складається з : 6000,00 грн. - сума заборгованості за основною сумою боргу; 3376,03 грн. - сума заборгованості за відсотками. Позивач просить стягнути з відповідача на свою користь заборгованість за договором позики №75859962 від 27.06.2021 р. у загальному розмірі 9376,03 гривень та судовий збір у сумі 2422,40 гривень. Ухвалою суду від 21.08.2024 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Ухвалою суду від 21.10.2024 вирішено питання щодо витребування доказів. В судове засідання представник позивача не з`явився. Подав на адресу суду письмову заяву, в якій просив справу розглянути за його відсутності. Позов підтримав у повному обсязі, наполягав на його задоволенні. Відповідач [PERSON] та її представник [PERSON] в судове засідання не з`явилися. Представник позивача направив на адресу суду відзив на позовну заяву, в якому просив застосувати строк позовної давності та відмовити у задоволенні позову у повному обсязі. Подав на адресу суду письмову заяву, в якій просив справу розглянути за його відсутності. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши докази, якими обґрунтовується позов, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлені наступні обставини та відповідні ним правовідносини. 27.06.2021 між ТОВ «1 БЕЗПЕЧНЕ АГЕНСТВО НЕОБХІДНИХ КРЕДИТІВ» та [PERSON] був укладено Договір позики №75859962, за умовами якого Позикодавець надав відповідачу грошові кошти у розмірі 6000,00 грн. строк позики 30 днів тобто до 27.07.2021 року зі сплатою процентів у розмірі 1,99 % в день (базова процентна ставка/фіксована). Договір підписано електронним підписом позичальника, відтворений шляхом використання позичальником одноразового ідентифікатора (електронного підпису [INFO], що був надісланий на вказаний Відповідачем/Позичальником електронну адресу - [INFO]) у порядку визначеному ст. 12 Закону України «Про електронну комерцію». Отже, будь-який вид договору, який укладається на підставі Цивільного,| аб Господарського кодексів України, може мати електронну форму. Договір, укладений в електронній формі, є таким, що укладений у письмовому вигляді (статті 205, 207 ЦК України). Аналогічні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 0 вересня 2020'року у справі №732/670/19, від 23 березня 2020 року у справі №404/502/18, від 07 жовтня 2020 року №127/33824/19. Як вбачається з матеріалів справи, того ж дня, Позикодавець на виконання п.1 Договору позики №75859962 від 27.06.2021 року, свої зобов`язання виконав, зокрема передав Відповідачу у власність грошові кошти в розмірі 6000 грн. шляхом їх перерахування на банківський картковий рахунок Відповідача за номером платіжної картки № [NUMBER] . Згідно листа №05/08-24-5/ТНПП від 05.08.2024 р. ТОВ «ФК ФІНЕКСПРЕС», як платіжна установа, підтвердила прийняття до виконання платіжної інструкції, наданої за допомогою API-інтерфейсу ініціатором платіжної операції TOB «1 БЕЗПЕЧНЕ АГЕНТСТВО НЕОБХІДНИХ КРЕДИТІВ», відповідно до умов договору про переказ коштів №23-01-18/5 від 23.01.2018 р., укладеного між Компанією та TOB «1 Безпечне агентство необхідні кредитів» та завершення наступних платіжних операцій, зокрема 27.06.202 року, сума 6000 гривень 00 копійок за номером платіжної картки № [NUMBER] , номер платежу 6376041443810816075024073. Оскільки Компанія не здійснює операцій з готівковими грошима, а переказ кошт здійснюється виключно у безготівковій формі, видаткові касові ордери на суму переказу не складаються. Даний факт підтверджено випискою по картковому рахунку № [NUMBER] , відкритому АТ «ПУМБ» на ім`я [PERSON] , РНОКПП [NUMBER] , за період з 27.06.2021 до 30.06.2021 року, яка надійшла на виконання ухвали суду від 21.10.2024. Таким чином, суд відхиляє доводи відповідача, що вказаний рахунок їй не належить та, що відповідні кошти не були зараховані на її рахунки. 19 листопада 2021 року між TOB «1 БЕЗПЕЧНЕ АГЕНТСТВО НЕОБХІДНИХ КРЕДИТІВ» та ТОВ «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ УПРАВЛІННЯ АКТИВАМИ» укладено договір факторингу №1911 за умовами якого TOB «1 БЕЗПЕЧНЕ АГЕНТСТВО НЕОБХІДНИХ КРЕДИТІВ» передає (відступає), а ТОВ «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ УПРАВЛІННЯ АКТИВАМИ» приймає належні TOB «1 БЕЗПЕЧНЕ АГЕНТСТВО НЕОБХІДНИХ КРЕДИТІВ» права вимоги боржників. Відповідно до Реєстру прав вимог №3 від 19 листопада 2021 року до договору факторингу №1911 від 19 листопада 2021 року ТОВ «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ УПРАВЛІННЯ АКТИВАМИ» набуло права грошової вимоги до Відповідача в сумі 20122,03 грн., з яких: 6000,00 грн. - сума заборгованості за основною сумою боргу, 14122,03 грн. сума заборгованості за відсотками. Так, за умовами Договору позики №75859962 від 27.06.2021 р., сума кредиту становить 6000 грн., строк користування позикою - 30 днів в строки визначені Договором позики заборгованість - не сплачена, тому врахувавши правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 28.03.2018 року у справі № 444/9519/12, Позивачем прийнято рішення перерахувати нараховані Первісним кредитором проценти в межах строку позики, яка визначена договором за базовою процентною ставкою в розмір 1,99% від суми позики за 1 день в період користування грошовими коштами, врахувавши здійснені Відповідачем платежі за договором, які складають - 205,97 грн.. Згідно представленим позивачем розрахунком заборгованість [PERSON] за договором позики №75859962 від 27.06.2021 року становить 9376,03 гривень і складається із: 6000,00 гривень заборгованість за основною сумою боргу та 3376,03 гривень заборгованість за відсотками. Застосовані норми права та мотиви з яких виходить суд. Статтею 11 ЦК України встановлено, що договори та інші правочини є однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків. Відповідно до статті 202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Правочини можуть бути односторонніми та дво- чи багатосторонніми (договори). За змістом статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони, або надсилалися ними до інформаційно-телекомунікаційної системи, що використовується сторонами. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). В силу пункту 6 частини першої статті 3 Закону України від 3 вересня 2015року №675-VIII «Про електронну комерцію» (далі Закон №675-VIII) електронний підпис одноразовим ідентифікатором дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору. Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (частина перша статті 626 ЦК України). Згідно з частиною першою статті 628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Із положень частини першої статті 638 ЦК України слідує, що договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Частиною першою статті 1054 ЦК України встановлено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). Відповідно до частини першої статті 1048 ЦК України (положення якої застосовуються до спірних правовідносин на виконання частини другої статті 1054 ЦК України) позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. За змістом пункту 1 частини першої статті 512 ЦК України кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою, зокрема, внаслідок передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги). До нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 514 ЦК України). В силу частини першої статті 1077 ЦК України за договором факторингу (фінансування під відступлення права грошової вимоги) одна сторона (фактор) передає або зобов`язується передати грошові кошти в розпорядження другої сторони (клієнта) за плату (у будь-який передбачений договором спосіб), а клієнт відступає або зобов`язується відступити факторові своє право грошової вимоги до третьої особи (боржника). Частиною першою статті 526 ЦК України визначено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно зі статтею 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Як передбачено частиною першою статті 612 ЦК України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Відповідно до частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Аналіз указаних норм права дає підстави для висновку, що цивільні права та обов`язки можуть виникати безпосередньо з договорів та інших правочинів. За своїми правовими ознаками кредитний договір є консенсуальною, двосторонньою та відплатною угодою, при укладенні якої кредитодавець бере на себе зобов`язання надати кредит і набуває право вимоги на повернення грошових коштів і сплати процентів, а позичальник має право вимагати надання кредиту та несе зобов`язання щодо своєчасного його повернення та сплати процентів. Кредитний договір має бути укладений у письмовій формі та підписаний сторонами, в тому числі із застосуванням електронного підпису. Предметом виконання грошового зобов`язання за кредитним договором є певна грошова сума, що має бути сплачена боржником кредитору. Враховуючи презумпцію відплатності кредитного договору, позичальник зобов`язаний повернути кредит і сплатити проценти за користування грошовими коштами, якщо інше не встановлено договором. Відступлення права вимоги означає договірну передачу зобов`язальних вимог первісного кредитора новому кредитору. Відступлення права вимоги відбувається шляхом укладення договору між первісним кредитором і новим кредитором. Одним із різновидів відступлення права вимоги є факторинг (фінансування під відступлення права грошової вимоги). Зобов`язання за договором повинні виконуватися сторонами належним чином відповідно до його умов, а також вимог актів цивільного законодавства. Боржник визнається таким, що прострочив виконання зобов`язання за договором, якщо він не приступив до його виконання, тобто не виконує дій, які випливають із змісту зобов`язання, в строки, встановлені договором. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, у зв`язку з чим учасники справи мають довести належними та допустимими доказами обставини, на які вони посилаються, а суд зобов`язаний надати належну оцінку цим доказам. Зібрані докази вказують на те, що 27.06.2021 року [PERSON] уклала із ТОВ «1 БЕЗПЕЧНЕ АГЕНТСТВО НЕОБХІДНИХ КРЕДИТІВ» договір позики, за умовами якого отримала у борг від вказаної фінансової компанії грошові кошти, та зобов`язалася повернути отримані кошти і сплатити проценти за користування ними в порядку, визначеному договором. Після закінчення строку кредитування [PERSON] не повернула грошові кошти та не сплатила проценти за користування ними. У подальшому вказані фінансова компанія відступило ТОВ «ФК УПРАВЛІННЯ АКТИВАМИ» право вимоги до [PERSON] за вищевказаним договором позики. З огляду на викладене слід дійти висновку, що [PERSON] не виконала обов`язки за вищевказаним договором позики, а тому з неї на користь ТОВ «ФК УПРАВЛІННЯ АКТИВАМИ» слід стягнути заборгованість за відповідним договором. Щодо строку позовної давності суд зазначає наступне. Загальна позовна давність (зокрема, до вимог про стягнення заборгованості за договором позики) встановлюється тривалістю у три роки (стаття 257 ЦК України). Відповідно до статті 253 ЦК України перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язане початок. Постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (із змінами і доповненнями, внесеними постановами Кабінету Міністрів України) на всій території України установлено карантин з 12 березня 2020 року. Запроваджено обмежувальні заходи щодо протидії поширенню коронавірусу COVID-19, які безпосередньо впливають на виконання державою своєї соціальної, економічної, правозахисної функцій, введено певні обмеження прав та свобод людини і громадянина. Строк карантину неодноразово продовжувався. Законом України № 530-ІХ від 17 березня 2020року «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» введення карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, віднесено до форс-мажорних обставин (частина друга статті 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати»). Законом України від 30 березня 2020 року № 540-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» розділ «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України доповнено, зокрема, пунктом 12 наступного змісту: «Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786,1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину». З урахуванням п.12 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України та часу введення в Україні карантину у межах позовної давності знаходиться період з березня 2017 року. До аналогічного висновку прийшов Верховний суд у постанові від 06 грудня 2023 року у справі № 212/10834/21 Таким чином, враховуючи зазначене та те, що строк дії договору закінчився 27.07.2021, суд приходить до висновку, що позивачем не пропущено позовну давність на заборгованість, яка виникла у відповідача в період з 27 червня 2021 року по 27 липня 2021 року. Разом з тим, згідно Закону України №2102-ІХ «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» відповідно до п. 31 ч. 1 ст. 85 Конституції України та ст. 5 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» затверджено Указ Президента України від 24.02.2022, яким в Україні з 24.02.2022 введено воєнний стан. Отже, з 24.02.2022 та по теперішній час в Україні діє правовий режим воєнного стану. Згідно із пунктом 19 розділ «Прикінцеві та перехідні положення» Цивільного кодексу України, в редакції чинній станом на 27.07.2023 (дату спливу строку позовної давності), у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257-259, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії. Відповідно до Закону України №3450-ІХ від 08.11.2023 «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо вдосконалення порядку відкриття та оформлення спадщини», який набрав чинності 30.01.2024 пункт 19 «Прикінцевих та перехідних положень» Цивільного кодексу України викладено в такій редакції: у період дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, перебіг позовної давності, визначений цим Кодексом, зупиняється на строк дії такого стану. За таких обставин, оскільки строк позовної давності на час внесення відповідних змін до Цивільного кодексу України не сплив, то строк позовної давності був продовжений на час воєнного стану, який триває до цього часу, а тому підстави для застосування строку позовної давності до спірних правовідносин відсутні. З огляду на викладене поданий ТОВ «ФК УПРАВЛІННЯ АКТИВАМИ» позов є обґрунтованим та підлягає до задоволення у повному обсязі. Також, у відповідності до ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача слід стягнути понесені ним судові витрати у виді сплати судового збору у сумі 2422,40 гривень.

Outcome: approved