Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-17 00:00:00

В серпні 2023 року позивач через свого представника адвоката Намуйлик М.В. звернулась до суду з позовом, в якому просить виділити їй, в окремий об`єкт нерухомості та визнати за [PERSON] право власності на приміщення, яка знаходиться за адресою квартира [ADDRESS] , у будинку квартирного типу (гуртожитку), що позначена у Плані квартири [ADDRESS] у будинку квартирного типу (гуртожитку) позначками 1, 5, [ADDRESS] , яка відповідає належній їй 1/2 (одній другій) частці у праві спільної часткової власності на квартиру в цілому, а також виділити в окремий об`єкт нерухомості та визнати за [PERSON] право власності на приміщення, яка знаходиться за адресою квартира [ADDRESS] , у будинку квартирного типу (гуртожитку), що позначена у Плані квартири [ADDRESS] , яка відповідає належній йому 1/2 (одній другій) частці у праві спільної часткової власності на квартиру в цілому. Свої вимоги мотивувала тим, що їй на праві власності належить 1/2 частини [ADDRESS] ,\~що була\~отримана у\~спадщину після\~смерті сина\~позивачки [PERSON] . Інша частина вищезазначеної квартири належить сину померлого, [PERSON] , [INFO] . Відповідачкою не було вчинено жодних дій з подальшого оформлення спадщини або утримання спадкового майна, не вживала будь-яких інших заходів з метою утримання та збереження майна, яке успадкував її син [PERSON] . При цьому, інша співвласниця позивачка [PERSON] позбавлена можливості розпорядитися належної їй часткою квартири, оформити окремі особові рахунки для сплати комунальних послуг за свою частку тощо. Оскільки у добровільному порядку вирішити спір із відповідачкою неможливо, позивачка звернулась до суду з вимогою про поділ нерухомого майна. Ухвалою Ленінського районного суду міста Миколаєва від 18.09.2023 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в порядку загального позовного провадження та справу призначено до розгляду в підготовчому судовому засіданні. Ухвалою суду від 18.11.2024 закрито підготовче провадження у справі та призначено її до розгляду по суті. В судовому засіданні позивачка підтримала позовні вимоги та просила задовольнити позовні вимоги у повному обсязі. Відповідач [PERSON] в судове засіданні не зявилася, повідомлена належним чином, причини неявки суду не повдомила. Згідно ч.1 ст.280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Передбачених ч. 2 ст. 223 ЦПК України підстав для відкладення розгляду справи судом не встановлено, судом прийнято рішення про розгляд справи за відсутності сторін,\~на підставі доказів, поданих разом із матеріалами позову\~з ухваленням заочного рішення відповідно до ст. ст. 280-283 ЦПК України. Вислухавши пояснення позивача, дослідивши наявні в матеріалах справи письмові докази та встановивши фактичні обставини справи, суд дійшов наступного. Згідно зі свідоцтвом про право на спадщину за законом № 594, виданим 22.05.2023 приватним нотаріусом Миколаївського міського нотаріального округу Ставничою І.О., позивачці [PERSON] належить на праві власності 1/2 частка квартири [ADDRESS] , що була отримана у спадщину після смерті сина позивачки [PERSON] . На підставі вказаного свідоцтва про право на спадщину у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за позивачкою зареєстровано право власності на частки на квартиру [ADDRESS] (а.с.37). Інша 1/2 частина спірної квартири належить [PERSON] згідно зі свідоцтвом про право на спадщину за законом № 594, виданим 22.05.2023 приватним нотаріусом Миколаївського міського нотаріального округу Ставничою І.О. Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно в цілому вказана квартира має наступні характеристики: загальна площа (кв.м): 47.3, житлова площа (кв.м): 24.4, Опис: Кухня І, кладова ІІІ, душ Y, кухня ІІ, кладова ІY, коридор YI у спільному користуванні з кв. [ADDRESS] (а.с.38) Висновком судової будівельно-технічної та оціночно-технічної експертизи №\~125-163/1 від 26.07.2024, проведеної судовим експертом Регіональної торгово-промислової палати Миколаївської області Лесків С.А., запропоновано наступний варіант поділу приміщень квартири, згідно ідеальної частки кожного співвласника, тобто по частині. ПЕРШИЙ ВАРІАНТ поділу приміщень квартири між співвласниками, виходячи з порядку користування, що склався: Виділити в користування співвласника [PERSON] з ідеальною часткою -1/2 частина: -1 - Коридор - площею - 4,2 кв.м. -5 - Житлова - площею - 11,7 кв.м. -6 - Кладова - площею - 0,6 кв.м. -7 Вбиральня площею 0,9 кв.м. Разом: \~ \~ \~ \~пл. 17,4 кв.м. Загальна площа з урахуванням площі частки у спільному користуванні з квартирами [ADDRESS] , що виділяється, в користування співвласника з ідеальною\~часткою \~ частина, складає - 24,2 кв.м., що на 0,55 кв.м. менше від ідеальної\~площі - 23,65 кв.м. Реальна частка буде складати: 49/100 ( 23,1кв.м. : 47.3 кв.м.), що на 1/100 частку менше від ідеальної частки - 1/2 частина. Виділити в користування співвласника [PERSON] з ідеальною часткою частина: -2 - Коридор - площею 4,0 кв.м. -З- Ванна - площею - 1,8 кв.м. -4- Житлова площею - 12,7кв.м. Разом: \~ \~ \~ \~пл. 18,5 кв.м. Загальна площа з урахуванням площі частки у спільному користуванні з квартирами [ADDRESS] , що виділяється, в користування співвласника з ідеальною часткою частина:, складає - 24,2 кв.м., що на 0,55 кв.м. більше від ідеальної\~площі - 23,65 кв.м. Реальна частка буде складати: 51/100 ( 24,2кв.м. : 4 7,3кв.м.), що на 1/100 частку більше від ідеальної частки 1/2 частина. В зв`язку з тим, що кожному співвласнику в користування виділяються окремі житлові приміщення з окремим входом з коридору спільного користування, виконання будь - яких ремонтно-будівельних робіт по переобладнанню не потрібно. Сума грошової компенсації, що виплачується співвласником [PERSON] ,що отримала площу більше, що ідеально належить, на користь співвласника [PERSON] , складає 4682 грн. ( 0,55 кв.м. х 8513 грн./1 м.кв.). Графічно розроблений поділ приміщення квартири [ADDRESS] надано в Додатку №1. При вирішенні даного спору суд виходить з наступного правового регулювання. За положеннями статті 13\~ЦПК\~України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Положеннями статті 76ЦПК\~України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до частин першої, п`ятої, шостої статті 81ЦПК\~України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. У статті 41\~Конституції\~України передбачено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Зміст права власності, яке полягає у праві володіння, користування та розпорядження своїм майном визначено у статті 317 ЦК України. Стаття 321\~ЦК\~України закріплює принцип непорушності права власності, передбачений статтею 41 Конституції України. Він означає, що право власності є непорушним, ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності. Власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю (частина перша\~статі 356 ЦК України). Згідно з частиною першою\~статті 367\~ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділено в\~натурі між\~співвласниками за домовленістю між ними. Відповідно до статті 364\~ЦК\~України співвласник має право на виділ у\~натурі частки\~із майна, що є у спільній частковій власності. Якщо виділ у натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (частина друга статті 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки. Системний аналіз положень статей 183, 358, 364, 367, 379, 380, 382\~ЦК\~України дає підстави дійти висновку, що у спорах про поділ (виділ частки) будинку в натурі учасникам спільної часткової власності на будинок може бути виділено відокремлену частину будинку, яка відповідає розміру їх часток у праві власності. Виділ часток (поділ) будинку, що перебуває в спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або в разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників, з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною розмірів ідеальних часток і стягненням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилася. Отже, визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування будинком, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників. Такий висновок наведено у постанові Верховного Суду від 28.10.2020 у справі №\~2114/2-3819/11 (провадження № 61-1070св19). Згідно з роз`ясненнями, що містяться в постанові Пленуму\~Верховного Суду\~України від\~04.10.1991\~№7\~«Про практику\~застосування судами\~законодавства що\~регулює право\~приватної власності\~громадян на\~жилий будинок» при вирішенні справ про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю судам належить мати на увазі що це можливо якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом. Виділ також може мати місце за наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири. Водночас, у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 19.05.2021 у справі № 501/2148/17 (провадження № 61-22087св19) зроблено висновок, що «відповідно до статті 367\~ЦК\~України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної\~часткової власності\~на нього\~припиняється. Виходячи з аналізу змісту наведених норм права, поняття «поділ» та «виділ» не є тотожними. При поділі майно, що знаходиться в спільній частковій власності, поділяється між усіма співвласниками, і правовідносини спільної часткової власності припиняються. При виділі частки правовідносини спільної часткової власності, як правило, зберігаються, а припиняються лише для співвласника, частка якого виділяється. Винятком з цього правила є ситуація, коли майно належить на праві спільної часткової власності двом співвласникам, - тоді має місце поділ\~спільного майна. Тобто, поділ спільного майна відрізняється від виділу частки співвласника або припинення його права на частку в спільному майні однією суттєвою ознакою - у разі поділу майна право спільної часткової власності на нього припиняється. Згідно постанови Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 06.11.2023 наявність чи відсутність станом на час ухвалення судом відповідного рішення таких дозволів чи погоджень, необхідних для фактичного виконання робіт з поділу спірного майна, не має значення для суду, який ухвалює рішення про поділ незалежно від того, чи є у сторін у справі проєктна документація з поділу, чи затверджена вона, чи отримано ними документи на право виконання відповідних будівельних робіт, а також незалежно від того, чи вимагається за законом в конкретному випадку розробка такої проєктної документації та отримання дозвільної документації. З врахуванням викладеного та того, що при реальному поділі домоволодіння у власність сторін виділяються ізольовані частини квартири, поділ житлової квартири відповідно до ідеальних часток з стягнення грошової компенсації є можливим, суд вважає, що реальний поділ житлової квартири слід провести за єдиним наданим експертом варіантом № 1 судової будівельно-технічної експертизи (відповідно до ідеальних часток співвласників). Враховуючи вищевикладене, позовні вимоги [PERSON] підлягають задоволенню.

Outcome: approved