Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-24 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до Херсонської міської територіальної громади в особі Херсонської міської ради про встановлення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, в якому вказує, що [INFO] померла його мати [PERSON] , [INFO] , він є єдиним спадкоємцем. Відповідно до заповіту від 25.02.2021 року, посвідченого державним нотаріусом Другої Херсонської нотаріальної контори, зареєстрованим в реєстрі за № 1-203, [PERSON] , [INFO] заповіла [PERSON] , усе належне їй майно. Таким чином, [PERSON] є спадкоємцем після смерті [PERSON] за заповітом. Після смерті [PERSON] залишилося спадкове майно у вигляді квартири [ADDRESS] . Однак з 24.02.2022 року почалося вторгнення військ рф на територію України та введено воєнний стан, що унеможливлювало подачу заяви про прийняття спадщини. Вже після окупації позивач почав вживати заходи щодо оформлення документів для прийняття спадщини, лише 04.06.2024 року звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини та приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Стаднік І.В. позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] , оскільки він пропустив встановлений законом шестимісячний строк на прийняття спадщини. У зв`язку із чим просив визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , терміном в три місяці з часу набрання рішенням суду законної сили. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 05.08.2024 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 31.10.2024 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду. В судове засідання позивач не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надав заяву, в якій просив розглянути справу без його участі, вимоги підтримав в повному обсязі та просив їх задовільнити. Представник відповідача в судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, надала заяву про розгляд справи без її участі, при розгляді справи поклалась на розсуд суду. Відповідно до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України\~у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, судом встановлені наступні обставини справи. Відповідно до заповіту від 25.02.2021 року, посвідченого державним нотаріусом Другої Херсонської державної нотаріальної контори за реєстровим № 1-203, [PERSON] , [INFO] заповіла [PERSON] , [INFO] , усе належне їй майно, у тому числі належну їй на праві власності квартиру [ADDRESS] . Відповідно до свідоцтва про смерть, виданого 24.08.2023 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса), [PERSON] , [INFO] померла [INFO] , про що зроблений актовий запис № 50. Відповідно до листа щодо відмови у вчиненні нотаріальної дії від 04.06.2024 року приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Стаднік І.В. позивачу [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] , оскільки він пропустив встановлений законом шестимісячний строк на прийняття спадщини. Спадкова справа після смерті [PERSON] не відкривалась (інформаційна довідка зі Спадкового реєстру № 77199257 від 04.06.2024 року). У встановлений законом строк позивач не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, тому на даний час не має можливості отримати свідоцтво про право на спадщину. Відповідно до ст.\~263\~ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Згідно ч.1 ст.13\~ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст.\~81\~ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Зміст статті 89\~ЦПК України визначає, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Відповідно до частини першої\~ст. 1269 ЦК України, ч.1\~ст. 1270 ЦК України\~\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до статті\~1217,\~1218 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно статті\~1222,\~1223 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Спадкоємцями за заповітом можуть бути юридичні особи та інші учасники цивільних відносин (стаття 2 цього Кодексу). Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у\~статтях 1261 - 1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. За життя [PERSON] склала заповіт, посвідчений 25.02.2021 року державним нотаріусом Другої Херсонської державної нотаріальної контори за реєстровим № 1-203. Відповідно до статей\~1233,\~1234,\~1235,\~1236 ЦК України, заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Право на заповіт має фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Право на заповіт здійснюється особисто. Вчинення заповіту через представника не допускається. Заповіт має бути посвідчений нотаріусом або іншими посадовими, службовими особами, визначеними у\~статтях 1251 - 1252 цього Кодексу. Зі змісту заповіту вбачається, що спадкодавець\~ [PERSON] \~зробила розпорядження щодо належного їй майна, яке вона заповіла [PERSON] . Заповіт підписаний власноруч заповідачем. Проте, в зв`язку з тим, що позивач на день смерті спадкодавця проживав окремо, також довгий час не міг звернутися до нотаріуса через систематичні обстріли м. Херсона, що створювало реальну загрозу життю та здоров`ю позивача, а тому у встановлений законом строк не звернувся з заявою про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24\~постанови Пленуму Верховного Суду України N 7 від 30 травня 2008 р. "Про судову практику у справах про спадкування"\~особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК України. У разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга\~статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини спадкоємці звертаються до суду. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини із поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Європейський суд з прав людини в пунктах 33, 34 рішення від 19.02.2009 року у справі «Христов проти України» зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване ч.1 ст.6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основновоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до … остаточного рішення суду. Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000 року, при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом також враховується рішення ЄСПЛ у справі «Маркс проти Бельгії» від 13.06.1979 року, ст.1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які по своїй суті є гарантом права власності, оскільки визнають право будь-якої особи на безперешкодне користування своїм майном. Таким чином, проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані докази в їх сукупності, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, тому суд приходить до висновку, що позов обґрунтований та підлягає задоволенню, та відповідно до вимог\~ст. 1272 ЦК України\~позивачу необхідно надати додатковий строк для прийняття спадщини після померлої [PERSON] , яка померла [INFO] .

Outcome: approved