Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-24 00:00:00

У червні 2023 року Товариство з обмеженою відповідальністю «АРТЕК МЕДІКАЛ ГРУП» (далі по тексту - позивач, ТОВ «АРТЕК МЕДІКАЛ ГРУП»)звернулося до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до [PERSON] (далі по тексту - відповідач, [PERSON] ) про захист ділової репутації. Позовні вимоги обґрунтовано тим, що [INFO] на веб-сайті «Цензор» була оприлюднена стаття авторки [PERSON] під назвою «[INFO]» наступного змісту: -«Чи багато це - 15 млн грн? За ці гроші, нприклад, можна прибати 80 дронів Мавік ЗТ, кульшові суглоби для 50-60 поранених відремонтувати два-три поверхи будівлі середньої районної лікарні, побудувати велику амбулаторію або декілька менших. Проте у нас - це лише один «відкат» на одному комп`ютерпному томоргафі на одному з тендерів. Гучні скандали через нечесну гру частини учасників супроводжують закупівлі медичної техніки майже з моменту здобуття незалежності. Не припинились вони навіть під час війни, коли кожна копійка, витрачена не за призначенням, - це злочин проти України. 50% чистого "навару" Один з яскравих прикладів - державна закупівля комп`ютерного томографа виробництва німецької компанії Сіменс для Національного Інституту раку. Вона відбулась у 2022 році, а сума становила рекордні 45 млн. Переможцем стала молода, і як заведено, маловідома компанія "АРТЕК МЕДІКАЛ ГРУП"». Із контексту вказаного випливає, що ТОВ «АРТЕК МЕДІКАЛ ГРУП» нібито передало 15 млн грн у вигляді неправомірної вигоди невідомим особам. Ця інформація НЕ відповідає дійсності. По-перше, автор публікації звинувачує ТОВ «АРТЕК МЕДІКАЛ ГРУП» в участі у скоєнні злочину проти України, зокрема, нецільовому використанні коштів, що не підтверджено жодним рішенням суду, яке у якому бупо б встановлено вину службових та посадових осіб компанії у вчиненні будь-якого злочину). По-друге, автор, маніпулюючи смисловими конструкціями, формує в читачів упереджене ставлення про ТОВ «АРТЕК МЕДІКАЛ ГРУП». Зокрема, називаючи компанію "молодою" та "маловідомою". Насправді ТОВ «АРТЕК МЕДІКАЛ ГРУП» - єдина в України компанія, яка постачає подібну медичну техніку за прямим договором з виробником. Тобто ТОВ «АРТЕК МЕДІКАЛ ГРУП» має достатньо досвіду у відповідній сфері. Крім того, згодом сам автор нижче пише зворотне: «Компанія добре відома і вітчизняним З МІ». -«Здається, все начебто гаразд - томограф виробництва відомої німецької компанії не може бути дешевим. Але водночас, саме цей прилад Siemens Somatom X.Cite інша компанія "Медичні закупівлі України" купує на 15 мільйонів грн дешевше!» -«Але вартість томографа навіть в максимальній комплектації може коливатися десь в межах 10%. І навіть якщо припустити, що за 30 млн був поставлений найдешевший комплект, то вартість найдорожчого в такому разі має бути максимум на 3 мільйони більше, але ж ніяк не на 15». Варто звернути увагу, що за наборами опцій вартість одного й того ж апарату може відрізнятися набагато більше, ніж на 10%, що є нормальним для умов такого специфічного ринку. -«Аж поки на ринок досить агресивно не вийшла компанія АРТЕК МЕДІКАЛ ГРУП, візитівкою якої є завищені в декілька разів ціни та неякісне обладнання» Тобто, автор статті звинувачує компанію ТОВ «АРТЕК МЕДІКАЛ ГРУП» у тому, що вона пропонує обладнання по завищеним в декілька разів цінам, хоча фактично компанія постачає відповідну медичну техніку в порядку Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII - тобто на конкурентних засадах, пропонуючи найнижчу ціну. Отже, таке звинувачення с недостовірним та не відповідає дійсності. Окрім того, автор звинувачує компанію у постачанні нібито неякісного обладнання. Це також не відповідає дійсності, адже ТОВ «АРТЕК МЕДІКАЛ ГРУП» постачає обладнання компанії «Siemens Healthineers» - світового лідера у цій галузі, що свідчить про наявність сталих ділових та партнерських зв`язків із іншими авторитетними компаніями. -«Але все стає зрозумілим, коли дізнаєшся, що, за інсайдерською інформацією, саме на честь [PERSON] фірма в 2020 році отримала назву АРТЕК. З того часу вона щороку перемагає в тендерах, а її обороти в деяких роках наближаються до мільярда гривень за статутного капіталу в 100 тис. грн. За даними YouControl, АРТЕК переміг більше ніж у половині тендерів, в яких брав участь, а загальна сума переможних лотів перевищує 2 млрд грн. Скільки з цієї суми пішло суто в кишені та на офшори? Якщо взяти за приклад історію з томографом для Інституту раку, то там сума "накрутки" - майже третина від загальної». ТОВ «АРТЕК МЕДІКАЛ ГРУП» працює безпосередньо - за прямими контрактами із виробниками, що виключає можливість спрямування коштів на рахунки «третіх осіб» або «в офшори» Окрім цього, як вже вказувалося, компанія «не виводить» та «не розподіляє прибуток». Також автор прямо звинувачує компанію у «накрутці» на ціну під час постачання обладнання до «Інституту раку», що не відпозідає дійсності через вже зазначені вище причини (різницю в комплектації та ціну, з якою порівнюється вартість КТ). Більше того, укладення угод на постачання медичного обладнання відбувається за результатами відкритих конкурентних публічних закупівель, що виключає можливість «завищення» цін, про що спекулює автор статті. -«Чому ж так щастить Артеку ? Не тільки тому, що має "щасливу" назву на честь представника компанії Сіменс Медицина Україна.Підприємство тісно пов`язане з братами [PERSON] і [PERSON], а ті, своєю чергою, із колишнім заступником голови Офісу Президента України Кирилом Тимошенком. Наприкінці 2020 року [PERSON] завдяки підтримці "згори" взяв під контроль ринок медичних закупівель у країні». Відтак, 19 квітня 2023 року ТОВ «АРТЕК МЕДІКАЛ ГРУП» направило Вимогу про спростування на ім`я Головного редактора видання «Цензор.НЕТ» [PERSON] та журналістки [PERSON] , зазначивши зокрема, що: наведене у публікації порівняння двох комп`ютерних томографів (КТ), які були закуплені ДП «Медичні закупівлі України» у ТОВ «АРТЕК МЕДІКАЛ ГРУП» є некоректним та свідомо зроблене таким чином, щоб завдати шкоди репутації підприємства. 27 квітня 2023 року редакція «Цензор.НЕТ» в особі журналістки [PERSON] надано відповідь (лист № 27042023) на вимогу ТОВ «АРТЕК МЕДІКАЛ ГРУП» про спростування, у якій зазначено про те, що редакція не вбачає законних підстав для спростування, оскільки відсутні підстави вважати, що опублікована інформація не відповідає дійсності. 01 травня 2023 року ТОВ «АРТЕК МЕДІКАЛ ГРУП» додатково направило на адресу видання «Цензор.НЕТ» Вимогу про досудове спростування недостовірної інформації, вказавши конкретні факти недостовірності поширеної інформації у вигляді таблиці, а також повідомивши про намір звернення до суду у разі непросування недостовірної інформації до 05.05.2023. 05 травня 2023 року видання «Цензор.НЕТ» надало відповідь (лист № 05052023) на вимогу ТОВ «АРТЕК МЕДІКАЛ ГРУП», у якій зазначено, що вимога не містить обґрунтування щодо недостовірності інформації за заподіяної шкоди, а поширена інформація у статті є оціночним судженням, а тому не підлягає спростуванню. Автор статті фактично відмовилася добровільно спростувати статтю. ТОВ «АРТЕК МЕДІКАЛ ГРУП» вважає, що автор статті - [PERSON] не надала будь-яких підтверджень (доказів) щодо своїх фактичних тверджень, які є негативними та недостовірними, а також порушують немайнові права ТОВ «АРТЕК МЕДІКАЛ ГРУП», у зв`язку із чим вказані права підлягають судовому захисту. Тому ТОВ «АРТЕК МЕДІКАЛ ГРУП» в межах позовних вимог просить: Визнати недостовірною та такою, що не відповідає дійсності, поширену [PERSON] інформацію у статті під назвою «[INFO]» від [INFO] на веб- сайті «[INFO] за посиланням: [INFO] або [INFO] у частині таких тверджень: -«Чи багато це - 15 млн грн? За ці гроші, наприклад, можна придбати 80 дронів Мавік ЗТ, кульшові суглоби для 50-60 поранених, відремонтувати два-три поверхи будівлі середньої районної лікарні: побудувати велику амбупатооію або декілька менших. Проте у нас - це лише один "відкат" на одному комп`ютерному томографі на одному з тендерів. Гучні скандали через нечесну гру частини учасників супроводжують закупівлі медичної техніки майже з моменту здобуття незалежності. Не припинились вони навіть під час війни, коли кожна копійка, витрачена не за призначенням, - це злочин проти України. 50% чистого "навару" Один з яскравих прикладів - державна закупівля комп`ютерного томографа виробництва німецької компанії Сіменс для Національного Інституту раку. Вона відбулась у 2022 році, а сума становила рекордні 45 млн. Переможцем: стала молода, і як заведено, маловідома компанія "АРТЕК МЕДІКАЛ ГРУП"». -«Здається, все начебто гаразд - томограф виробництва відомої німецької компанії не може бути дешевим. Але водночас, саме цей прилад Siemens Ботаїот Х.Сіїе інша компанія "Медичні закупівлі України" купує на 15 мільйонів грн дешевше/» -«Але вартість томографа навіть в максимальній комплектації може коливатися десь в межах 10%. І навіть якщо припустити, що за ЗО млн був поставлений найдешевший комплект, то вартість найдорожчого в такому разі має бути максимум на 3 мільйони більше, але ж ніяк не на 15...» -«Аж поки на ринок досить агресивно не вийшла компанія АРТЕК МЕДІКАЛ ГРУП, візитівкою якої є завищені в декілька разів ціни та неякісне обладнання». -«Але все стає зрозумілим, коли дізнаєшся, що, за інсайдерською інформацією, саме на честь [PERSON] фірма в 2020 році отримала назву АРТЕК . З того часу вона щороку перемагає в тендерах, а її обороти в деяких роках наближаються до мільярда гривень за статутного капіталу в 7 00 тис. грн. За даними УоuСоntгоl, АРТЕК переміг більше ніж у половині тендерів, в яких брав участь, а загальна сума переможних лотів перевищує 2 млрд грн. Скільки з цієї суми пішло суто в кишені та на офшори? Якщо взяти за приклад історію з томографом для Інституту раку, то там сума "накрутки" - майже третина від загальної». -«Чому ж так щастить Артеку ? Не тільки тому, що має "щасливу" назву на честь представника компанії Сіменс Медицина Україна. Підприємство тісно пов`язане з братами [PERSON] і [PERSON], а ті, своєю чергою, із колишнім заступником голови Офісу Президента України Кирилом Тимошенком. Наприкінці 2020 року [PERSON] завдяки підтримці "згори" взяв під контроль ринок медичних закупівель у країні». Зобов`язати [PERSON] протягом одного місяця з дня набрання судовим рішенням законної сили опублікувати на веб-сайті «Цензор» («Цензор.НЕТ») статтю під заголовком «Спростування недостовірної інформації щодо ТОВ «АРТЕК МЕДІКАЛ ГРУП» з розміщенням вступної та резолютивної частини рішення суду. Стягнути з відповідача судові витрати у справі. Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 10.07.2023 позовну заяву залишено без руху. Позивач належним чином та увстановлений судом строк усунув вказані недоліки. Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 24.07.2023 у справі відкрито провадження та призначено підготовче судове засідання в порядку загального позовного провадження. 10.07.2023 від представника позивача надійшло клопотання про долучення доказів. Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 20.09.2023, яка занесена до протоколу судового засідання, задоволено клопотання представника позивача, відповідно до ст. 81 ЦПК України. 02.10.2023 від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому заперечує щодо позовних вимог, зазначає, що у частині третій статті 277 ЦК України (у редакції, чинній станом на 28 березня 2014 року) передбачалося, що "негативна інформація, поширена про особу, вважається недостовірною, якщо особа, яка її поширила, не доведе протилежного". Кожен має право на свободу вираження поглядів. Це право включає свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади і незалежно від кордонів. Слід уважно розрізняти факти та оціночні судження. Наявність фактів можна довести, а правдивість оціночних суджень не можна (LINGENS v. AUSTRIA, N 9815/82, § 46. ЄСПЛ. 08 липня 1986 року). Для того, щоб розрізняти фактичне твердження і оціночне судження, необхідно брати до уваги обставини справи і загальний тон зауважень, оскільки твердження про питання, що становлять суспільний інтерес, є оціночними судженнями, а не констатацією фактів. Судження - це те ж саме, що й думка, висловлення. Воно являє собою розумовий акт, що має оціночний характер та виражає ставлення того, хто говорить, до змісту висловленої думки і напряму, пов`язаними із такими психологічними станами, як віра, впевненість чи сумнів. Оцінити правдивість чи правильність судження будь-яким шляхом неможливо. Оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій. а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовно-стилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження також користуються захистом - це передумова плюралізму поглядів. Зокрема, в ухвалі слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 19.07.2022 у справі №405/3460/22, розміщеної за посиланням: https://reyestr.court.gov.ua/Review/105482806 зазначено: «Досудовим розслідуванням встановлено, що службові особи Кіровоградської ОДА шляхом зловживання службовим становищем, за попередньою змовою з ТОВ "АртекМедікал Груп" заволоділи державними коштами в особливо великих розмірах, призначеними для закупівлі медичного обладнання, шляхом завищення вартості такого обладнання та сумнівного його походження, що призвело до нанесення збитків економічним інтересам держави.». В ухвалі слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 12.08.2022 у справі №759/9563/22, що розміщена за посиланням: https://reyestr.court.gov.ua/Review/105780910 зазначається про те, що «на думку заявника до схеми заволодіння бюджетними коштами організаторами фінансової оборудки було залучено, серед інших, ТОВ «АРТЕК МЕДІКАЛ ГРУП» (код ЄДРПОУ 38865928)». Отже, єдиний державний реєстр судових рішень містить інформацію про ухвали слідчих суддів, де позивач згадується як особа залучена до схеми заволодіння бюджетними коштами, в тому числі, шляхом завищення вартості медичного обладнання та сумнівного походження медичного обладнання. У Статті відповідача відсутні твердження про склад засновників позивача, про наявність/відсутність відношення позивача до колишнього заступника голови Офісу Президента України Кирила Тимошенка. Тож, наведене позивачем міркування на арк.4, абз.6 позовної заяви у цій справі є його суб`єктивним сприйняттям інформації із статті відповідача. Таким чином, всі вище згадані цитати із статті відповідача, які є предметом позову у справі №753/10798/23 є оціночними судженнями, оскільки відображають власні думки відповідача, засновані на його баченні певних подій, особисте сприйняття діяльності позивача, суб`єктивна думка щодо діяльності позивача і не можуть бути витлумачені як повідомлення конкретних фактів вчинення правопорушень, а відповідність дійсності та правдивість цієї інформації не може бути піддана перевірці чи спростуванню. На підставі вищевикладеного просила відмовити у задоволенні позову. 23.10.2023 від представника позивача надійшла відповідь на відзив, у якому зазначає, що у діях відповідача наявні усі елементи складу правопорушення, сукупність яких дає підстави для задоволення позовних вимог. У спірній статті має місце пряме згадування найменування позивача - ТОВ «АРТЕК МЕДІКАЛ ГРУП» у негативному контексті як учасника тендерних закупівель. Вважає, що інформація у спірній публікації викладена відповідачем у ствердній формі та не містить мовно-стилістичних прийомів, які б у контексті публікації давали підстави вважати викладену інформацію оціночним судженням. Відповідач [PERSON] не надала жодних підтверджень (доказів) щодо своїх фактичних тверджень, не навела жодного офіційного джерела інформації, з якого була взята інформація, а отже очевидним є те, що розповсюджена інформація у спірній статті про позивача є недостовірною. Щодо посилання відповідача у відзиві на ухвали слідчих суддів у яких згадується ТОВ «АРТЕК МЕДІКАЛ ГРУП», зазначає, що ухвали слідчих судідв не встановлюють факт винуватості осіб у вчиненні кримінального правопорушення, а лише фіксують рішення слідчих суддів. Дані досудового розслідування в ухвалах слідчих суддів не дають право відповідачу наводити інформацію про причетність позивача до протиправних діянь/кримінальних правопорушень, як про доказаний факт. На підставі вищевикладеного просив задовольнити позовні вимоги. 18.10.2023 від представника відповідача надійшли заперечення проти клопотання про долучення доказів до матеріалів справи. Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 14.11.2023, яка занесена до протоколу судового засдіння, долучено відзив до матеріалів справи, відповідно до ст. 178 ЦПК України. Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 14.11.2023, яка занесена до протоколу судового засдіння, долучено відповідь на відзив до матеріалів справи, відповідно до ст. 179 ЦПК України. Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 14.11.2023 у справі закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті. 20.11.2023 від представника позивача надійли додаткові пояснення. 18.01.2024 від представника позивача надійшло клопотання про призначення експертизи. Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 18.01.2024, яка занесена до протоколу судового засдіння, долучено заперечення до матеріалів справи. Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 18.01.2024 задоволено клопотання представника позивача про призначення експертизи. Призначено по справі судову лінгвістичну (семантико-текстуальну) експертизу. 08 жовтня 2024 року справу повернуто на адресу суду з Київського науково-дослідницького інституту судових експертиз Міністерства юстиції України із висновком експерта за № 2894/24-36 від 30.09.2024 року. Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 11.10.2024 провадження по справі відновлено. У судовому засіданні 12.11.2024 представник позивача позовні вимоги підтримав з підстав викладених у позовній заяві, вказав, що висновок експерта підтвердив їх позицію, просив задовольнити позовні вимоги. У судовому засіданні 12.11.2024 представник відповідача зазначила, що доводи та аргументи були викладені у відзиві, експертиза не спростовує того, що інтереси були порушні, вважає, що позов є необґрунтованим та задоволенню не підлягає. У судових дебатах 25.11.2024 представник позивача зазначив, що стаття псує ділову репутацію позивача, згідно висновку експерта інформація все таки є негативною, просив задовольнити позовні вимоги. У судових дебатах 25.11.2024 представник відповідача зазначила що в статті суб`єктивна думка журналіста, просила відмовити в задоволенні позовних вимог. Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог, з наступних підстав. Згідно із ч. 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Судом встановлено, що [INFO] на веб-сайті «ЦЕНЗОР.НЕТ» (https://censor.net/) була оприлюдена стаття авторки [PERSON] за назвою «[INFO]», що розміщена за посиланням: https://censor.net/ua/г3412541. У вказаній статті розміщено, серед іншого, зазначено наступне: -«Чи багато це - 15 млн грн? За ці гроші, наприклад, можна придбати 80 дронів Мавік ЗТ, кульшові суглоби для 50-60 поранених, відремонтувати два-три поверхи будівлі середньої районної лікарні, побудувати велику амбулаторію або декілька менших. Проте у нас - це лише один «відкат» на одному комп`ютерному томографі на одному з тендерів. Гучні скандали через нечесну гру частини учасників супроводжують закупівлі медичної техніки майже з моменту здобуття незалежності. Не припинились вони навіть під час війни, коли кожна копійка, витрачена не за призначенням, - це злочин проти України. 50% чистого «навару» Один з яскравих прикладів - державна закупівля комп`ютернього томографа виробництва німецької компанії Сіменс для Національного Інституту раку. Вона відбулась у 2022 році, а сума становила рекордні 45 млн. Переможцем стала молода, і як заведено, маловідома компанія «АРТЕК МЕДІКАЛ ГРУП»». -«Здається, все начебто гаразд - томограф виробництва відомої німецької компанії не може бути дешевим. Але водночас, саме цей прилад Siemens Somatom X.Cite інша компанія «Медичні закувлі України» купує на 15 мільйонів грн дешевше!». -«Але вартість томографа навіть в максимальній комплектації може коливатися десь в межах 10%. І навіть якщо припустити, що за 30 млн був поставлений найдешевший комплект, то вартість найдорожчого в такому разі має бути на 3 мільйони більше, але ніяк не на 15…». -«Аж поки на ринок досить агресивно не вийшла компанія АРТЕК МЕДІКАЛ ГРУП, візитівкою якої є завищені в декілька разів ціни та неякісне обладнення». «Але все стає зрозумілим, коли дізнаєшся, що, за інсайдерською інформацією, саме на честь [PERSON] фірма в 2020 році отримала назву АРТЕК . З того часу вона щороку перемагає в тендерах, а її обороти в деяких роках наближаються до мільярда гривень за статутного капіталу в 100 тис. грн. За даними YouControl, АРТЕК переміг більше ніж у половині тендерів, в яких брав участь, а загальна сума переможних лотів перевищує 2 млрд грн. Скільки з цієї суми пішло в кишені та на офшори? Якщо взяти за приклад історію з томографом для Інституту раку, то там сума «накрутки» - майже третина від загальної». -«Чому так щастить Артеку ? Не тільки в тому, що має «щасливу» назву на честь представника компанії Сіменс Медицина Україна. Підприємство тісно пов`язане з братами [PERSON] і [PERSON], а ті, своєю чергою, із колишнім заступником голови Офісу Президента України Кирилом Тимошенком. Наприкінці 2020 року [PERSON] завдяки підтримці «згори» взяв під контроль ринок медичних закупівель у країні». 19 квітня 2023 року ТОВ «АРТЕК МЕДІКАЛ ГРУП» направило Вимогу про спростування на ім`я Головного редактора видання «Цензор.НЕТ» [PERSON] та журналістки [PERSON] , зазначивши зокрема, що: наведене у публікації порівняння двох комп`ютерних томографів (КТ), які були закуплені ДП «Медичні закупівлі України» у ТОВ «АРТЕК МЕДІКАЛ ГРУП» є некоректним та свідомо зроблене таким чином, щоб завдати шкоди репутації підприємства. 27 квітня 2023 року редакція «Цензор.НЕТ» в особі журналістки [PERSON] надано відповідь (лист № 27042023) на вимогу ТОВ «АРТЕК МЕДІКАЛ ГРУП» про спростування, у якій зазначено про те, що редакція не вбачає законних підстав для спростування, оскільки відсутні підстави вважати, що опублікована інформація не відповідає дійсності. 01 травня 2023 року ТОВ «АРТЕК МЕДІКАЛ ГРУП» додатково направило на адресу видання «Цензор.НЕТ» Вимогу про досудове спростування недостовірної інформації, вказавши конкретні факти недостовірності поширеної інформації у вигляді таблиці, а також повідомивши про намір звернення до суду у разі непросування недостовірної інформації до 05.05.2023. 05 травня 2023 року видання «Цензор.НЕТ» надало відповідь (лист № 05052023) на вимогу ТОВ «АРТЕК МЕДІКАЛ ГРУП», у якій зазначено, що вимога не містить обґрунтування щодо недостовірності інформації за заподіяної шкоди, а поширена інформація у статті є оціночним судженням, а тому не підлягає спростуванню. З висновку експерта Українського центру судових експертиз № 1-28/06 від 28.06.2023 вбачається, що текст статті під назвою «[INFO]», розміщеної для невизначеного кола осіб у мережі Інтернет за посиланням [INFO], містить висловлювання, в яких наявна інформація негативного характеру щодо ТОВ «АРТЕК МЕДІКАЛ ГРУП» та його діяльності. Висловлювання негативного характеру щодо ТОВ «АРТЕК МЕДІКАЛ ГРУП» та його діяльності, наявні у тексті статті під назвою «[INFO]», розміщеної для невизначеного кола осіб у мережі Інтернет за посиланням [INFO], викладено у формі фактичних тверджень (а. с. 75-85.) Згідно висновку експерта Київського наково-дослідного інституту судових експертиз за результатами проведення судової лінгвістичної (семантико-текстуальної) експртизи № 2894/24-36 від 30.09.2024 встановлено: у статті під назвою «[INFO]», розміщеній [INFO] у мережі Інтернет на веб-сайті «ЦЕНЗОР.НЕТ» за посиланням: [INFO], міститься інформація негативного характеру щодо ТОВ «АРТЕК МЕДІКАЛ ГРУП» та його діяльності (а. с. 202-222 ). Відповідно до статті 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Відповідно до частини четвертої статті 32 Конституції України кожному гарантується судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім`ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації, а також право на відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої недостовірної інформації. Згідно з частиною другою та третьою статті 34 Конституції України і статтею 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на свободу вираження поглядів. Це право включає свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади і незалежно від кордонів. Здійснення цих свобод, оскільки воно пов`язане з обов`язками і відповідальністю, може підлягати таким формальностям, умовам, обмеженням або санкціям, що встановлені законом і є необхідними в демократичному суспільстві, зокрема, для захисту репутації чи прав інших осіб. Статтею 201 Цивільного кодексу України передбачено, що особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством, є, зокрема, честь, гідність і ділова репутація. Відповідно до статті 297 Цивільного кодексу України кожен має право на повагу до його гідності та честі. Так, під гідністю слід розуміти визнання цінності кожної фізичної особи як унікальної біопсихосоціальної істоти. З честю пов`язується позитивна соціальна оцінка особи в очах суспільства, яка ґрунтується на відповідності її діянь (поведінки) загальноприйнятим уявленням про добро і зло. Під діловою репутацією розуміється набута особою суспільна оцінка її ділових і професійних якостей при виконанні нею трудових, службових, громадських чи інших обов`язків. Згідно із статтею 200 Цивільного кодексу України та статтею 1 Закону України «Про інформацію», інформація - це документовані або публічно оголошені відомості про події та явища, що мали або мають місце в суспільстві, державі та навколишньому середовищі. Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені). Негативною слід вважати інформацію, у якій стверджується про порушення особою норм чинного законодавства, учинення будь-яких інших протиправних дій і яка, на думку позивача, порушує його право на повагу до ділової репутації. Відповідно до пункту 15 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 лютого 2009 року № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», до відомостей, що порочать особу, слід відносити ті з них, які принижують честь і гідність громадянина або організації в громадській думці чи думці окремих громадян з точки зору додержання законів, загальновизнаних правил співіснування та принципів людської моралі. За положеннями статті 44 Закону України «Про інформацію» учасники інформаційних відносин зобов`язані додержуватися принципів інформаційних відносин та поважати інформаційні права інших суб`єктів. Стаття 47 цього Закону передбачає відповідальність осіб, винних у поширенні інформації, що не відповідає дійсності, ганьбить честь, гідність та ділову репутацію особи. Відповідно до частин шостої і сьомої статті 277 ЦК України спростування недостовірної інформації здійснюється особою, яка її поширила, у такий же спосіб, у який вона була поширена. Згідно з положеннями ст. 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на свободу вираження поглядів. Це право включає свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади і незалежно від кордонів. Ця стаття не перешкоджає державам вимагати ліцензування діяльності радіомовних, телевізійних або кінематографічних підприємств. Здійснення цих свобод, оскільки воно пов`язане з обов`язками і відповідальністю, може підлягати таким формальностям, умовам, обмеженням або санкціям, що встановлені законом і є необхідними в демократичному суспільстві в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадської безпеки, для запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров`я чи моралі, для захисту репутації чи прав інших осіб, для запобігання розголошенню конфіденційної інформації або для підтримання авторитету і безсторонності суду. Відповідно до роз`яснень, наданих у п. 15 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» від 27 лютого 2009 року № 1, юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право. Під поширенням інформації слід розуміти: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі. Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені). Негативною слід вважати інформацію, в якій стверджується про порушення особою, зокрема, норм чинного законодавства, вчинення будь-яких інших дій (наприклад, порушення принципів моралі, загальновизнаних правил співжиття, неетична поведінка в особистому, суспільному чи політичному житті тощо) і яка, на думку позивача, порушує його право на повагу до гідності, честі чи ділової репутації. Спростування поширеної недостовірної інформації повинно здійснюватись незалежно від вини особи, яка її поширила. Відповідно до частин першої, другої статті 30 Закону України «Про інформацію» ніхто не може бути притягнутий до відповідальності за висловлення оціночних суджень. Оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовно-стилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості. Якщо особа вважає, що оціночні судження або думки принижують її гідність, честь чи ділову репутацію, а також інші особисті немайнові права, вона вправі скористатися наданим їй законодавством правом на відповідь, а також на власне тлумачення справи у тому самому засобі масової інформації з метою обгрунтування безпідставності поширених суджень, надавши їм іншу оцінку. Якщо суб`єктивну думку висловлено в брутальній, принизливій чи непристойній формі, що принижує гідність, честь чи ділову репутацію, на особу, яка таким чином та у такий спосіб висловила думку або оцінку, може бути покладено обов`язок відшкодувати завдану моральну шкоду. Відповідно до роз`яснень, викладених у абзацах 3, 4, 5 пункту 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 лютого 2009 року № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» відповідно до статті 277 ЦК України не є предметом судового захисту оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які, будучи вираженням суб`єктивної думки і поглядів відповідача, не можна перевірити на предмет їх відповідності дійсності (на відміну від перевірки істинності фактів) і спростувати, що відповідає прецедентній судовій практиці Європейського суду з прав людини при тлумаченні положень статті 10 Конвенції. Якщо особа вважає, що оціночні судження або думки, поширені в засобі масової інформації, принижують її гідність, честь чи ділову репутацію, а також інші особисті немайнові права, вона вправі скористатися наданим їй частиною першою статті 277 ЦК та відповідним законодавством правом на відповідь, а також на власне тлумачення справи у тому ж засобі масової інформації з метою обгрунтування безпідставності поширених суджень, надавши їм іншу оцінку. Якщо суб`єктивну думку висловлено в брутальній, принизливій чи непристойній формі, що принижує гідність, честь чи ділову репутацію, на відповідача може бути покладено обов`язок відшкодувати моральну шкоду. Тягар доведеності достовірності інформації, поширеної про іншу особу, лежить на тому, хто поширив таку інформацію, позивач лише доводить сам факт її поширення. Відповідач не надала жодного доказу, який би підтверджував правдивість інформації, поширеної в вказаній статті. Тверження відповідача викладені у відзиві, що згадані цитати зі статті є її оціночними судженнями спростовуються висновками експертів, які містяться в матеріалах справи, де вказано, що висловлювання у вкаазній статті викладено у формі фактичних тверджень. Поширена відповідачем інформація є негативною, оскільки у ній стверджується про причетність позивача до тих чи інших обставин та про порушення позивачем норм чинного законодавства, що не відповідає дійсності, та створює вкрай негативне враження про позивача, руйнує оцінку ділових і професійних якостей. Отже, оскільки за характером висловлювань і вжитих словосполучень поширена відповідачем негативна інформація про позивача є фактичними твердженнями, містить посилання на обставини, як такі, що реально існували, проте правдивість такої інформації не знайшла свого підтвердження, оскільки така інформація принижує ділову репутацію позивача, права позивача підлягають захисту шляхом її спростування у спосіб, зазначений ним у позовній заяві. Відповідно до пункту 25 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 1 від 27 лютого 2009 року «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», спростування має здійснюватися у такий самий спосіб, у який поширювалася недостовірна інформація. У разі, якщо спростування недостовірної інформації неможливо чи недоцільно здійснити у такий же спосіб, у який вона була поширена, то воно повинно проводитись у спосіб, наближений (адекватний) до способу поширення, з урахуванням максимальної ефективності спростування та за умови, що таке спростування охопить максимальну кількість осіб, що сприйняли попередньо поширену інформацію. Частиною 1 статті 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Статтею 77 ЦПК України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. За нормами статті 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Таким чином, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених доказами, які досліджені в судовому засіданні, оцінив їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з урахуванням того, що відповідно до ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог. Оскільки рішення ухвалюється на користь позивача, суд відповідно до положень статті 141 ЦПК України стягує з відповідача на користь позивача судовий збір у розмірі 5 368,00 грн сплачений при поданні позову. Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 133 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати пов`язнані з роглядом справи на проведення експертиз у розмірі 81 091,20 грн.

Outcome: approved