Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-14 00:00:00

Позивач звернувся до Подільського районного суду м. Києва із позовом до [PERSON] та [PERSON] про виділення в натурі на праві особистої власності квартири, уточненим в ході розгляду справи, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що на підставі договору дарування посвідченого 22.09.1994 Четвертою київською державною нотаріальною конторою позивачу належить на праві власності 3/20 частини жилого будинку, а також на підставі державного акту на право приватної власності належить 3/20 земельної ділянки від площі 0,0928 га за адресою [ADDRESS] . Як зазначає позивач, домоволодіння за взаємною згодою співвласників розділено на квартири [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] , та протягом багатьох років склався усталений порядок користування будинком, а саме: позивач користується квартирою [ADDRESS] , відповідач [PERSON] - квартирою [ADDRESS] , відповідач [PERSON] - квартирою [ADDRESS] . Рішенням Подільського районного суду м. Києва від 09.08.2017 [PERSON] виділено в натурі належну їй на праві особистої власності 31/60 частини жилого будинку [ADDRESS] загальною площею 44,6 кв.м., а саме: 2-1 кухню площею 6,5 кв.м., 2-2 коридор площею 3,5 кв.м., 2-3 житлову кімнату площею 20,1 кв.м., 2-4 житлову кімнату площею 8,7 кв.м., І тамбур площею 5,8 кв.м., сарай та спорудження під літерою «Е», сарай під літерою «Б». Враховуючи викладене, оскільки сторони не можуть домовитися щодо порядку користування житловим будинком та земельною ділянкою в позасудовому порядку, позивач просить суд виділити їй у користування 3/20 частини житлового будинку [ADDRESS] , які складаються з квартири [ADDRESS] загальною площею 16,4 кв.м., а саме: 1-2 житлової кімнати площею 10,1 кв.м, 1-1 кухні площею 6,3 кв.м., які визначені в поверховому плані будинку [ADDRESS] , а також визначити порядок користування земельною ділянкою після проведення відповідної експертизи. Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 05.09.2017 у справі відкрито провадження у справі. 26.02.2018 відповідач [PERSON] звернулась до Подільського районного суду м. Києва із зустрічним позовом до [PERSON] та [PERSON] , в якому просила визначити порядок користування земельною ділянкою житлового будинку по [ADDRESS] після проведення відповідної експертизи. 05.03.2018 відповідач [PERSON] звернувся до Подільського районного суду м. Києва із зустрічним позовом до [PERSON] та [PERSON] , в якому просив виділити йому в натурі належну йому на праві власності 1/3 частину житлового будинку [ADDRESS] , які складаються з квартири [ADDRESS] загальною площею 35,5 кв.м., а саме: 3-1 сіней площею 7,4 кв.м, 3-2 кухні площею 4,7 кв.м., 3-3 житлової кімнати площею 7,1 кв.м, 3-4 житлової кімнати площею 16,3 кв.м, вбиральню під літерою «З» та сарай під літерою «Д», а також визначити порядок користування земельною ділянкою після проведення відповідної експертизи. На підставі розпорядження керівника апарату Подільського районного суду м. Києва [PERSON] від 12.10.2018 призначено повторний автоматизований розподіл судової справи у зв`язку зі звільненням судді [PERSON] . Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.10.2018 головуючим у справі визначено суддю Войтенко Т.В. Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 16.10.2018 справу прийнято до провадження судді Войтенко Т.В., за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання. Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 09.01.2019 справу направлено до Київського апеляційного суду для визначення підсудності. Ухвалою Київського апеляційного суду від 04.02.2019 підсудність вказаної справи визначено Оболонському районному суду м. Києва. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.02.2019 головуючим у справі визначено суддю Дибу О.В. Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 15.02.2019 у справі призначено підготовче судове засідання. Ухвалою суду, яка занесена до протоколу судового засідання від 13.08.2020 підготовче провадження у справі закрито, справу призначено до судового розгляду по суті. 04.03.2021 відповідач [PERSON] уточнила свої зустрічні позовні вимоги до [PERSON] та [PERSON] , та просила визначити порядок користування земельною ділянкою житлового будинку по [ADDRESS] відповідно до варіанту №1 висновку експерта №02/01-2018 від 19.02.2018. 08.06.2022 позивач за первісним позовом [PERSON] уточнила позовні вимоги в частині визначення порядку користування земельною ділянкою та просила визначити порядок користування земельною ділянкою житлового будинку по [ADDRESS] відповідно до варіанту №1 висновку експерта №03/02-2018 від 05.03.2018. Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 28.06.2022 у справі призначено судову земельно-технічну експертизу, провадження у справі на час проведення експертизи зупинено. Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 30.08.2023 провадження у справі поновлено у зв`язку із надходженням до суду висновку експерта. Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 31.01.2024 до участі в справі у зв`язку зі смертю [PERSON] залучено його правонаступника [PERSON] як спадкоємця. 15.08.2024 відповідач [PERSON] уточнила свої зустрічні позовні вимоги до [PERSON] та [PERSON] , та просила визначити порядок користування земельною ділянкою житлового будинку по [ADDRESS] згідно ліній розподілу зазначених у висновку експерта №41/07-2023 за результатами проведення судової земельно-технічної експертизи, складеного 03.07.2023 судовим експертом [PERSON] , по схемі і в межах, що вказані відповідно до варіанту № [NUMBER] (додаток №3 до висновку), а саме: виділення ділянки спільного користування площею 0,004 га довжиною 15,02 м між співвласниками [PERSON] та [PERSON] , розташовану вздовж правої межі для забезпечення можливості входу до квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] та обслуговування газопроводу, підключеного до квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] , прокладеного по огорожі із сусіднім домоволодінням, розташованим ліворуч; виділення ділянки спільного користування площею 0,002 га між співвласниками [PERSON] та [PERSON] , розташованої вздовж стін сараю літ. Е для забезпечення проходу до ділянки співвласника [PERSON] до ділянки, розташованої вздовж правої межі та можливості експлуатації каналізаційного колодязя, встановленого вздовж стіні сараю літ. Е, що обслуговує квартиру [ADDRESS] [PERSON] ; ділянка спільного користування площею 0,002 га між співвласниками [PERSON] та [PERSON] утворюється двома прямокутниками перший шириною 1,73 м та довжиною 8,2 м, розташований вздовж зовнішній стіни сараю літ. Е та прямокутником шириною 1,50 м довжиною 2,85 м, що приєднується перпендикулярно до полоси вздовж стіни сараю літ. Е на відстані 2,02 м від межі вздовж [ADDRESS] ; виділення земельної ділянки [PERSON] площею 0,0139 га, з урахуванням 1/2 частини ділянки спільного користування площею 0,004 га, розташованої під квартирою [ADDRESS] вздовж огорожі з сусіднім домоволодінням, розташованим ліворуч; виділення двох земельних ділянок [PERSON] . сумарним розміром 0,0480 га, з урахуванням 1/2 частини ділянок спільного користування площею 0,004 га та 0,002 га: ділянку площею 0,0194 га, розташовану під квартирою [ADDRESS] з урахуванням орієнтації вікон, розташуванням двох каналізаційних колодязів та сараю літ. Е; ділянку площею 0,0252 га., розташовану вздовж правої межі із сусіднім домоволодінням, з урахуванням сараю літ. Б з можливістю обслуговування його зовнішніх стін відповідно до п. 6.1.41 ДБН Б.2.2-12:2019; виділення земельної ділянки [PERSON] площею 0,0309 га, розташовану під квартирою [ADDRESS] з урахуванням 1/2 частини ділянки спільного користування площею 0,002 га та з урахуванням орієнтації вікон для можливості обслуговування зовнішніх стін відповідно до п. 6.1.41 ДБН Б.2.2-12:2019, яка межує з ділянками [PERSON] та [PERSON] ; лінії поділу проходять: 2.07 м від точки Б. розташованої на правій межі із сусіднім домоволодінням на відстані 15,02 м від перетину, утвореного лівою межею з сусіднім домоволодінням, розташованим ліворуч та межею вздовж провулку Петропавлівській до точки Б1, розташованої на зовнішній стіні житлового будинку на лінії поділу квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] ; надалі лінія поділу земельної ділянки проходить по лінії поділу квартир [ADDRESS] , [ADDRESS] та [ADDRESS] житлового будинку; 1,0 м від точки О1, розташованої на лінії розташованої на зовнішній стіні житлового будинку на лінії поділу квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] подовжуючи лінію поділу між цими квартирами до точки О; 6,33 м. від точки О, розташованої на відстані 1,0 м від зовнішньої стіни житлового будинку на подовженні лінії поділу квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] , паралельно тильній зовнішній стіні житлового будинку та на відстані 1,0 м від неї до точки Р; 5,06 м від точки Р, розташованої на відстані 1,0 м від зовнішньої стіни житлового будинку, паралельно лівій межі до точки С, розташованій на відстані 3,0 м від лівої межі; 15,40 м від точки С, розташованій на відстані 3,0 м від лівої межі, паралельно лівій межі до точки Д, розташованій на відстані 6,35 м від кута, утвореному лівою межею та межею із сусіднім домоволодінням з тильного боку; 14,37 м. від точки Х, розташованої на межі вздовж провулку Петропавлівській на відстані 3,0 м від перетину, утвореному межею вздовж провулку Петропавлівській та сусіднім домоволодінням праворуч до точки Х2, паралельно правій межі; 5,45 м від точки Х2 до точки Х3, паралельно передній стіні сараю літ. Б та на відстані 1,0 м від неї до точки Х3; 8,39 м від точки ХЗ до точки Х4, паралельно лівій стіні сараю літ. Б та на відстані 1,0 м від неї до точки Х4; 1,67 м від точки Х4, паралельно тильній стіні сараю літ. Б та на відстані 1,0 м від неї до точки Х5; 18,81 м від точки Х5 до точки 3, розташованій на тильній стіні і на відстані 7,02 м від кута із сусіднім домоволодінням праворуч. У судовому засіданні позивач первісні позовні вимоги та зустрічні позовні вимоги [PERSON] з урахуванням уточнень підтримав у повному обсязі, не заперечував щодо визначення порядку користування земельною ділянкою житлового будинку по [ADDRESS] відповідно до варіанту №3 висновку експерта. Представник відповідача [PERSON] у судовому засіданні зустрічні позовні вимоги підтримав, просив задовольнити в останній редакції уточнень. Первісні позовні вимоги [PERSON] визнав, не заперечував проти їх задоволення. Щодо задоволення зустрічних позовних вимог [PERSON] вказував, що є невідповідності стосовно вбиральні. Представник відповідача [PERSON] в судовому засіданні підтримав зустрічні позовні вимоги [PERSON] , щодо позовних вимог [PERSON] та [PERSON] заперечував, в матеріалах справи міститься відзив представника відповідача, в якому він просив відмовити у задоволенні зустрічних позовних вимог [PERSON] з огляду на те, що запропонований варіант користування земельною ділянкою порушує права [PERSON] . Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи, суд вважає встановленими наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Як убачається з договору дарування посвідченого 22.09.1994 державним нотаріусом Четвертої київської державної нотаріальної контори Бірюк О.А. та зареєстрованого у Київському міському бюро технічної інвентаризації, [PERSON] подарував, а [PERSON] прийняла у дар 3/20 частини жилого будинку [ADDRESS] (а.с.9-10, т.І). Згідно державного акту на право приватної власності на землю серія IV-КВ №140656 (а.с.11, т.І), [PERSON] на праві приватної власності належить 3/20 земельної ділянки від площі 0,0928 га розташованої у [ADDRESS] . Згідно свідоцтва про право на спадщину за законом виданого 10.06.1995 державним нотаріусом Третьої київської державної нотаріальної контори Остапенком В.В., 31/60 частини жилого будинку за адресою [ADDRESS] належить [PERSON] (а.с.39, т. І). Свідоцтво містить відмітку щодо видачі його дублікату замість втраченого та про реєстрацію у Київському міському бюро технічної інвентаризації. Згідно державного акту на право приватної власності на землю серія IV-КВ №140657 (а.с.38, т.І), [PERSON] на праві приватної власності належить 31/60 земельної ділянки від площі 0,0928 га розташованої у [ADDRESS] . Рішенням Подільського районного суду м. Києва від 09.08.2017 [PERSON] виділено в натурі належну їй на праві особистої власності 31/60 частини жилого будинку [ADDRESS] , які складаються з квартири [ADDRESS] загальною площею 44,6 кв.м., а саме: 2-1 кухні площею 6,5 кв.м., 2-2 коридору площею 3,5 кв.м., 2-3 житлової кімнати площею 20,1 кв.м., 2-4 житлової кімнати площею 8,7 кв.м., І тамбура площею 5,8 кв.м., сарай та спорудження під літерою «Е», сарай під літерою «Б». У відповідності до договору дарування частини жилого будинку посвідченого 04.10.1997 державним нотаріусом Четвертої київської державної нотаріальної контори Горшковою О.Ф. (а.с.87, т.І), [PERSON] подарувала, а [PERSON] прийняв у дар 1/3 частину жилого будинку [ADDRESS] . Згідно державного акту на право приватної власності на землю серія IV-КВ №140658 (а.с.88, т.І), [PERSON] на праві приватної власності належить 1/3 земельної ділянки від площі 0,0928 га розташованої у [ADDRESS] . Згідно інформаційної довідки Київського міського бюро технічної інвентаризації ПБ-2021 №963 від 16.06.2021 (а.с.38, т.ІІІ), житловий будинок [ADDRESS] зареєстровано: 3/20 частин - за [PERSON] , 31/60 частин - за [PERSON] , 1/3 частина - за [PERSON] . У відповідності до витягу з Державного земельного кадастру №НВ-8000034632022 від 03.10.2022 (а.с.44 зворот-45 зворот, т.ІІІ), земельна ділянка кадастровий номер 8000000000:85:132:0033, яка розташована за адресою [ADDRESS] , на праві власності зареєстрована: 3/20 частин - за [PERSON] , 31/60 частин - за [PERSON] , 1/3 частина - за [PERSON] . З експлікацій наданих сторонами технічних паспортів на житловий будинок (а.с.5-8,89-91,т.І; а.с.38 зворот-40 зворот, т.ІІІ) убачається, що [PERSON] займає квартиру [ADDRESS] загальною площею 16,4 кв.м., а саме: кухню 1-1 площею 6,3 кв.м. та житлову кімнату 1-2 площею 10,1 кв.м., а [PERSON] займає квартиру [ADDRESS] загальною площею 35,5 кв.м., а саме: сіни 3-1 площею 7,4 кв.м., кухню 3-2 площею 4,7 кв.м., житлову кімнату 3-3 площею 7,1 кв.м., житлову кімнату 3-4 площею 16,3 кв.м. (а.с.). Крім того, згідно технічного паспорту від 15.03.1996 на частину домоволодіння [PERSON] , план земельної ділянки містить жилий будинок під літерою «А», сараї «Б», «З», «Д», «Е» та вбиральні під літерами «В» та «Г», а згідно технічного паспорту від 21.05.2021 на схемі розташування будівель та споруд містяться жилий будинок під літерою «А», сарай під літерою «Б» та сарай з погребом під літерою «Е», а також вбиральні під літерами «В», «Г», «Ж». Згідно довідки Київського міського бюро технічної інвентаризації №476/1 від 21.05.2021 (а.с.37 зворот, т.ІІІ), сараї під літерами «Д» та «З» по [ADDRESS] знесені, а вбиральня під літерою «Ж» не належить до категорії самочинного будівництва та не потребує введення в експлуатацію. Згідно договору безоплатного користування майном (а.с.43,т.ІІ), укладеного 28.10.2014 між [PERSON] та [PERSON] , остання отримала від [PERSON] в безоплатне користування на невизначений строк майно, а саме - житлове приміщення за адресою [ADDRESS] , для особистого користування та членів сім`ї - чоловіка [PERSON] , сина [PERSON] та доньки [PERSON] . Як убачається зі свідоцтва про смерть серія [NUMBER] виданого Київським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), [INFO] [PERSON] помер, щодо майна померлого заведено спадкову справу №590/2022 (а.с.21-48, т.ІІІ), єдиним спадкоємцем майна померлого є [PERSON] , оскільки дружина померлого [PERSON] відмовилася від прийняття спадщини. За приписами частин 1-4 ст. 102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи. Висновок експерта викладається у письмовій формі і приєднується до справи. Частинами 1, 5, 6 ст. 106 ЦПК України передбачено, що учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. В матеріалах справи наявні декілька експертних висновків за результатами проведення земельно-технічних експертиз подані кожною із сторін учасників справи. Так, згідно висновків експерта №02/01-2018 від 19.02.2018, №03/02-2018 від 05.03.2018, №13/04/2018 від 13.04.2018 (а.с.43-53,64-73,109-121,т.І), розроблені та схематично зображені можливі варіанти виділу 3/20, 31/60 та 1/3 частини земельної ділянки по [ADDRESS] . З урахуванням наявних в матеріалах справи декількох доказів щодо визначення порядку користування земельної ділянки судом роз`яснювалося право на звернення до суду із відповідним клопотанням про призначення експертизи. Згідно висновку судового експерта [PERSON] №41/07-2023 від 03.07.2023 за результатами проведення судової земельно-технічної експертизи (а.с.216-249,т.ІІ), призначеної ухвалою суду за заявою представника відповідача [PERSON] - адвоката Володька С.С., зважаючи на невелику ідеальну частку [PERSON] - 3/20, яка в одиницях площі складає досить невелику площу 0,0139 га, фактичне розташування входів до квартир [ADDRESS] (власник [PERSON] ) та №2 (власник [PERSON] ), які розташовані з лівого боку будинку, а також для забезпечення можливості входу до квартир [ADDRESS] (власник [PERSON] ) та №2 (власник [PERSON] ) та ширину від лівої зовнішньої стіни будинку до лівої межі, яка становить 2,04 м, необхідність обслуговування газопроводу, підключеного до квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] , прокладеного по огорожі із сусіднім домоволодінням розташованим ліворуч, та беручи до уваги вимоги нормативних документів чинних на час складання висновку, визначити порядок користування земельною ділянкою по [ADDRESS] відповідно до часток співвласників, з облаштуванням окремого входу (заїзду) кожному співвласнику не видається за можливе. Для забезпечення входу до квартир [ADDRESS] (власник [PERSON] ) та №2 (власник [PERSON] ), а також обслуговування газопроводу підключеного до квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] прокладеного по огорожі із сусіднім домоволодінням розташованим ліворуч, необхідна організація ділянки спільного користування між співвласниками [PERSON] та [PERSON] Можливі варіанти порядку користування земельною ділянкою по [ADDRESS] детально описано та викладено в дослідницькій частині, а також зображено в додатках до висновку. Так, судом встановлено, що позивач за первісним позовом [PERSON] та позивач за зустрічним позовом [PERSON] погодились на варіант №3 (додаток №3 до висновку), а саме: виділення ділянки спільного користування площею 0,004 га довжиною 15,02 м між співвласниками [PERSON] та [PERSON] , розташовану вздовж правої межі для забезпечення можливості входу до квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] та обслуговування газопроводу, підключеного до квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] , прокладеного по огорожі із сусіднім домоволодінням, розташованим ліворуч; виділення ділянки спільного користування площею 0,002 га між співвласниками [PERSON] та [PERSON] , розташованої вздовж стін сараю літ. Е для забезпечення проходу до ділянки співвласника [PERSON] до ділянки, розташованої вздовж правої межі та можливості експлуатації каналізаційного колодязя, встановленого вздовж стіні сараю літ. Е, що обслуговує квартиру [ADDRESS] [PERSON] ; ділянка спільного користування площею 0,002 га між співвласниками [PERSON] та [PERSON] утворюється двома прямокутниками перший шириною 1,73 м та довжиною 8,2 м, розташований вздовж зовнішній стіни сараю літ. Е та прямокутником шириною 1,50 м довжиною 2,85 м, що приєднується перпендикулярно до полоси вздовж стіни сараю літ. Е на відстані 2,02 м від межі вздовж [ADDRESS] ; виділення земельної ділянки [PERSON] площею 0,0139 га, з урахуванням 1/2 частини ділянки спільного користування площею 0,004 га, розташованої під квартирою [ADDRESS] вздовж огорожі з сусіднім домоволодінням, розташованим ліворуч; виділення двох земельних ділянок [PERSON] . сумарним розміром 0,0480 га, з урахуванням 1/2 частини ділянок спільного користування площею 0,004 га та 0,002 га: ділянку площею 0,0194 га, розташовану під квартирою [ADDRESS] з урахуванням орієнтації вікон, розташуванням двох каналізаційних колодязів та сараю літ. Е; ділянку площею 0,0252 га., розташовану вздовж правої межі із сусіднім домоволодінням, з урахуванням сараю літ. Б з можливістю обслуговування його зовнішніх стін відповідно до п. 6.1.41 ДБН Б.2.2-12:2019; виділення земельної ділянки [PERSON] площею 0,0309 га, розташовану під квартирою [ADDRESS] з урахуванням 1/2 частини ділянки спільного користування площею 0,002 га та з урахуванням орієнтації вікон для можливості обслуговування зовнішніх стін відповідно до п. 6.1.41 ДБН Б.2.2-12:2019, яка межує з ділянками [PERSON] та [PERSON] ; лінії поділу проходять: 2.07 м від точки Б. розташованої на правій межі із сусіднім домоволодінням на відстані 15,02 м від перетину, утвореного лівою межею з сусіднім домоволодінням, розташованим ліворуч та межею вздовж провулку Петропавлівській до точки Б1, розташованої на зовнішній стіні житлового будинку на лінії поділу квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] ; надалі лінія поділу земельної ділянки проходить по лінії поділу квартир [ADDRESS] , [ADDRESS] та [ADDRESS] житлового будинку; 1,0 м від точки О1, розташованої на лінії розташованої на зовнішній стіні житлового будинку на лінії поділу квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] подовжуючи лінію поділу між цими квартирами до точки О; 6,33 м. від точки О, розташованої на відстані 1,0 м від зовнішньої стіни житлового будинку на подовженні лінії поділу квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] , паралельно тильній зовнішній стіні житлового будинку та на відстані 1,0 м від неї до точки Р; 5,06 м від точки Р, розташованої на відстані 1,0 м від зовнішньої стіни житлового будинку, паралельно лівій межі до точки С, розташованій на відстані 3,0 м від лівої межі; 15,40 м від точки С, розташованій на відстані 3,0 м від лівої межі, паралельно лівій межі до точки Д, розташованій на відстані 6,35 м від кута, утвореному лівою межею та межею із сусіднім домоволодінням з тильного боку; 14,37 м. від точки Х, розташованої на межі вздовж провулку Петропавлівській на відстані 3,0 м від перетину, утвореному межею вздовж провулку Петропавлівській та сусіднім домоволодінням праворуч до точки Х2, паралельно правій межі; 5,45 м від точки Х2 до точки Х3, паралельно передній стіні сараю літ. Б та на відстані 1,0 м від неї до точки Х3; 8,39 м від точки ХЗ до точки Х4, паралельно лівій стіні сараю літ. Б та на відстані 1,0 м від неї до точки Х4; 1,67 м від точки Х4, паралельно тильній стіні сараю літ. Б та на відстані 1,0 м від неї до точки Х5; 18,81 м від точки Х5 до точки 3, розташованій на тильній стіні і на відстані 7,02 м від кута із сусіднім домоволодінням праворуч. Крім того, висновок містить відмітку судового експерта про те, що на досліджуваній земельній ділянці вбиральні під літерами «В» та «Г», а також сарай під літерою «Д» за фактом відсутні. В ході розгляду справи були допитані свідки [PERSON] та [PERSON] , а також експерт [PERSON] . Так, експерт [PERSON] суду пояснила, що нею зроблено два висновки на замовлення [PERSON] та [PERSON] , квартира [ADDRESS] належить [PERSON] , квартира [ADDRESS] - [PERSON] , квартира [ADDRESS] - [PERSON] , у висновку здійсненому для [PERSON] було зазначено прибудову, однак вона в технічному паспорті не значилася, вказана прибудова міститься і в іншому висновку складеному для [PERSON] , прибудова повинна використовуватись власником квартири [ADDRESS] , ділянка під вікнами пропонувалася для виділення [PERSON] Вказувала, що у висновках були допущені деякі помилки, що не мають наслідків в розрахунках, зокрема, описка в кадастровому номері земельної ділянки. Експерт зазначила, що розподіл здійснювався з метою найбільш доцільного користування земельною ділянкою кожною із сторін. Зауважила, що земельна ділянка у занедбаному стані. Допитаний в судовому засіданні [PERSON] показав, що мешкає у приміщенні [PERSON] з 2014 року, сплачує житлово-комунальні послуги, пояснив суду , що ніхто не забороняв іншим мешканцям будинку користуватись земельною ділянкою, з приводу надання такої можливості до його сім`ї ніхто не звертався, узгодження порядку користування земельною ділянкою з іншими користувачами не здійснювалося. Зазначив, що проживати у вказаному приміщенні запропонувала дружина [PERSON] , у 2015 році [PERSON] привіз до приміщення меблі. Свідок повідомив, що паркан було ним встановлено з власної ініціативи після обговорення цього питання з дружиною [PERSON] , вказівки на його встановлення не було, думку інших співвласників він не питав, щодо того чи питали Потапови свідок не знає. Свідок [PERSON] допитаний в судовому засіданні показав, що є сусідом учасників справи, вказував, що 2014 року та встановлення [PERSON] паркану ділянка була відчиненою, закинутою та перебувала в занедбаному стані, мешканців там на постійній основі свідок не пам`ятає. Пояснив, що [PERSON] не користується центральною частиною земельної ділянки та безпосередньо прибудовою, яка була до 2009 року, свідок не бачив щоб хтось взагалі користувався цією ділянкою. Частиною 1 ст. 316 ЦК України визначено, що правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна. За приписами ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Частиною 1 ст. 321 ЦК України передбачено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Згідно із ч. 2 ст. 386 ЦК України власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню. Окрім того, Конституцією України у ст. 41 та ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав основоположних свобод закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд учиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. У ст. 355 ЦК України визначено, що майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Частиною 1 ст. 356 ЦК України зазначено, що власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Відповідно до ст. 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації. Аналіз правової норми свідчить про те, що первинне значення у врегулюванні відносин між співвласниками має домовленість. Очевидним є те, що рішення суду не може підмінити собою їх домовленість. Водночас, при виникненні конфліктної ситуації, яка унеможливлює добровільне встановлення порядку користування спільним майном між співвласниками, такий порядок користування може встановити суд. При здійсненні права власності співвласниками щодо спільного майна потрібно враховувати правову природу такої власності, адже співвласникам належить так звана ідеальна частка у праві власності на спільне майно, яка є абстрактним вираженням співвідношення в обсязі прав співвласників спільної власності. Отже, кожному з них належить не частка у спільному майні, а частка у праві власності на це майно. Визнання за кожним зі співвласників права на конкретну частину майна в натурі спричинить припинення спільної власності. Поняття ж реальної частки використовується при поділі спільного майна в натурі в разі припинення його спільного правового режиму, а також може застосовуватися відповідно до частини третьої статті 358 ЦК України при встановленні співвласниками порядку користування спільним майном в натурі згідно з розмірами належних їм часток. Таким чином, потрібно розмежовувати порядок поділу спільної власності з метою припинення такого її режиму і порядок встановлення користування спільним майном. Оскільки спірні правовідносини не стосуються розподілу майна для припинення права спільної часткової власності і такий правовий режим зберігається, суд виділяє в користування сторонам спору в натурі частки, адекватні розміру їх часток у праві власності на спільне майно. При цьому допускається можливість відійти в незначних обсягах від відповідності реальних часток ідеальним у зв`язку з неможливістю забезпечити їх точну відповідність. Таке рішення не змінює розміру часток співвласників у праві власності на спільне майно, не порушує їх прав як власників. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 17.02.2016 за №6-1500цс15. З огляду на зазначене суд приходить до висновку про наявність підстав для виділення позивачу за первісним позовом [PERSON] та позивачу за зустрічним позовом [PERSON] належних їм на праві власності частин домоволодіння, а також що встановлення порядку користування спільною земельною ділянкою, як того просить позивач [PERSON] та позивач за зустрічним позовом [PERSON] , найбільше враховує баланс інтересів кожного зі співвласників, тому первісні позовні вимоги [PERSON] та зустрічні позовні вимоги [PERSON] підлягають задоволенню. Як встановлено судом, сарай під літерою «Д», про виділення якого просить [PERSON] , фактично відсутній на спільній земельній ділянці, а вбиральня під літерою «З» не існує, натомість існував сарай під літерою «З», який за інформацією наданою Київським міським бюро технічної інвентаризації знесений, та наявна вбиральня під літерою «Ж», про виділення якої позивач за зустрічним позовом не просить. Таким чином, беручи до уваги вище викладене, зустрічні позовні вимоги [PERSON] щодо виділення йому в натурі вбиральні під літерою «З» та сараю під літерою «Д», а також в частині визначення порядку користування земельною ділянкою задоволенню не підлягають. Водночас, визначення порядку користування передбаченого варіантом №3 висновку експерта не змінить розміру частки [PERSON] та не порушить його права як співвласника. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Outcome: partial