Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-20 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до суду з позовом, в якому просить суд визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини тривалістю три місяці після смерті сина [PERSON] , померлого [INFO] . Позивач в обґрунтування вимог за позовом вказала, що [INFO] помер її син [PERSON] , [INFO] . Після смерті сина відкрилась спадщина, яка складається із частини квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Дана квартира належить їй, [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] по частини кожному. Після смерті сина вона є спадкоємцем першої черги. Окрім неї, спадкоємцем є дружина спадкодавця [PERSON] , яка мешкає за адресою: [ADDRESS] , яка прийняла спадщину, про що подала відповідну заяву до нотаріуса у передбачений законодавством строку. Інших спадкоємців за законом не має. Спадкодавець заповіту не залишав. Позивач звернулась до нотаріуса для оформлення спадщини, але їй було відмовлено у зв`язку з пропуском строку для подання заяви про прийняття спадщини. На момент смерті сина, на території Ізюмського району Харківської області тривали бойові дії та вона тривалий час перебувала як вимушено переміщена особа у Львівській області. Тобто подати заяву про прийняття спадщини після смерті [PERSON] у встановлений законом строк позивач не мала можливості по незалежним від них обставинам. Позивач вважає, що в неї були об`єктивні перешкоди для своєчасної подачі відповідної заяви, та вважає, що існують поважні причини для надання їй додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини. Ухвалою суду від 23.07.2024 року провадження по справі відкрито, розгляд справи ухвалено проводити в порядку загального позовного провадження. Ухвалою суду від 12.09.2024 року підготовче засідання по справі закрито та призначено до судового розгляду по суті. Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явилась, надала суду клопотання, в якому просили суд розглядати справу у її відсутність. Відповідач в судове\~засідання не\~з`явилася, про день, час та місце розгляду справи була повідомлена своєчасно та належним чином. Своїм правом на подання відзиву на позовну заяву не скористалася. Відповідно до вимог ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Згідно ч.2 ст.43 ЦПК України відповідач зобов`язаний добросовісно здійснювати процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки, що відповідно до принципу юридичної визначеності, як складової частини конституційного принципу верховенства права, зобов`язує відповідача самостійно цікавитися перебігом розгляду судом пред`явленого до нього позову. Тривала відсутність такого інтересу з боку відповідача свідчить про його небажання захищати свої процесуальні права. Враховуючи, що відповідач належним чином повідомлений про час і місце судового розгляду справи, суд вважає можливим розглянути справу за відсутності відповідача та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням\~ст. 280 ЦПК України. Згідно вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу технічними засобами не здійснюється Суд, дослідивши письмові докази по справі, вважає позовну вимогу обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню, з наступних підстав. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , видане 13 липня 2022 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, яка складається з частини квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Дана квартира належить на праві приватної, спільної власності на підставі свідоцтва про право власності на житло видане 19.05.1993 року Виконкомом Барвінківської міської Ради народних депутатів [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] по частини кожному. Позивач [PERSON] є матір`ю померлого [PERSON] , родинний зв`язок яких підтверджується свідоцтвом про народження [PERSON] , де матір`ю останнього зазначена [PERSON] . Після смерті [PERSON] позивач [PERSON] є спадкоємцем першої черги. Згідно постанови про відмову у вчиненні нотаріальних дій від 28.06.2024 р. приватного нотаріуса Ізюмського районного округу Харківської області Захарової Н.В., [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті її сина [PERSON] , померлого [INFO] , який був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , у зв`язку з тим, що спадщину у встановлений законом шестимісячний строк позивачка не прийняла, так як заяву про прийняття спадщини в порядку ст.1269 ЦК України не подала. Судом встановлено, на момент смерті [PERSON] , позивач проживала за адресою: [ADDRESS] , тобто на території де тривали бойові дії, у зв`язку із чим вона була вимушена евакуюватися у Львівську область, де проживала тривалий час. Тобто подати заяву про прийняття спадщини після смерті [PERSON] у встановлений законом строк позивач не мала можливості по незалежним від неї обставинам. Суд вважає, що у позивача були об`єктивні перешкоди для звернення до нотаріальних органів із відповідною заявою, які не дозволили їй своєчасно звернутися з відповідною заявою безпосередньо до нотаріуса. Статтею 1216 ЦК України\~передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини, згідно з ч.3\~ст.1223 ЦК України. Відповідно до положень\~ст.1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно до ч. 1\~ст. 1222 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст.ст.\~1220-1221,\~1223 ЦК України, спадщина відкривається в наслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця. У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, що визначається\~ст. 1261 ЦК України. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1\~ст. 1269 ЦК України). Згідно з ч. 1ст. 1270 ЦК України,\~для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно зі\~ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Отже законодавчо передбачено, що якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Відповідно до п. 24\~постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК України.\~Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Виходячи з наведеного, зазначені причини не повинні стати на перешкоді в реалізації законного права позивача, що й передбачено чинним законодавством. Згідно з Постановою Верховного Суду у складі постійної колегій суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 26.06.2019 року у справі № 565/1145/17 були визначені поважні причини строку, необхідного для прийняття спадщини, а саме: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту, тощо. У постанові Верховного Суду України від 14 вересня 2016 року у справі № 6-1215цс16 викладено правову позицію, що відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Згідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (RuizTorijav. Spain) № 303-A, пункт 29). На протязі вказаного строку позивач не змогла звернутися до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, так як в Україні було введено воєнний стан\~Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні»,\~затвердженим\~Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ,\~у зв`язку з військовою агресією рф проти України, із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжений по теперішній час. Пропущення строку для подання заяви про прийняття спадщини зумовлено об`єктивними, непереборними труднощами для спадкоємця, а саме: перебування на\~території,\~де ведуться\~активні бойові;\~вимушеним переміщенням спадкоємиця через\~військову агресію.\~Додаткові перешкоди\~утворилися через відсутність грошових коштів, необхідних для оформлення спадщини. З огляду на викладене, оцінивши надані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, а також належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову в повному обсязі. Початок перебігу строку на прийняття спадщини слід рахувати з дня набрання рішенням законної сили. Позивачем сплачено судовий збір в розмірі 1211 грн. 20 коп., яка на їх відшкодуванні з відповідача не наполягає, тому суд вказані витрати з відповідача не стягує. На підставі наведеного,

Outcome: approved