Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-19 00:00:00

У листопаді 2021 року позивач в особі представника звернувся до Краматорського міського суду Донецької області із позовною заявою до [PERSON] про стягнення заборгованості, відповідно до якої просив стягнути з відповідача на користь Акціонерного товариства «Акцент-Банк» заборгованість за кредитним договором № б/н від 28.03.2020 року у розмірі 16\~500,82 грн. станом на 16 жовтня 2021 року та судові витрати у розмірі 2 270,00 грн. Вимоги позовної\~заяви обґрунтовані\~наступним.\~28\~березня 2020\~року [PERSON] \~приєднався до\~Умов та\~Правил надання\~банківських послуг\~в А-Банку\~з метою\~отримання банківських\~послуг та\~відкриття банківського\~рахунку.\~На підставі\~вказаної Анкети-Заяви\~про приєднання\~до Умов\~та Правил\~надання банківських\~послуг в\~А-Банку,\~відповідачу надано\~кредит у\~вигляді встановлення\~кредитного ліміту\~на платіжну\~картку зі\~сплатою процентів\~за користування\~кредитом у\~розмірі 44,40\~%\~на рік\~на суму\~залишку заборгованості\~за кредитом\~та видано\~платіжну картку.\~Всупереч чинному\~законодавству\~та\~умовам договору,\~ [PERSON] \~належним чином\~покладені\~на\~нього обов`язки\~перед банком\~не виконав,\~порушив\~умови\~кредитного договору\~і має\~прострочену заборгованість.\~Станом\~на 16\~жовтня 2021\~року за\~відповідачем\~по\~укладеному з\~АТ\~«Акцент-Банк»\~кредитному\~договору\~№ б/н\~від 28\~березня 2020\~року наявна\~заборгованість\~на загальну\~суму\~16\~500,82\~грн.,\~яка\~складається з\~наступного:\~13\~047,27\~грн.\~заборгованість\~за кредитом;\~3\~453,55\~грн.\~ заборгованість по відсоткам. До теперішнього\~часу сума\~боргу за\~договором №\~б/н від\~28 березня 2020 року відповідачем не погашена. З метою захисту порушених прав та інтересів, позивач обрав судовий захист відновлення таких прав, що і зумовило звернутись до суду з відповідною позовною заявою про стягнення заборгованості. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Краматорського міського суду Донецької області від 29 листопада 2021 року, головуючим суддею у справі визначено суддю Романенко К.С., ухвалою якої від 17 грудня 2021 року відкрито провадження у справі, призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження. У зв`язку\~з військовою\~агресією Російської\~Федерації проти\~України,\~Указом Президента\~України від\~24\~лютого 2022\~року №\~64/2022,\~затвердженого Законом\~України від\~24\~лютого 2022\~року №\~2102-IX\~зі змінами,\~з 05\~години 30\~хвилин 24\~лютого 2022\~року в\~Україні введено\~воєнний стан.\~ Відповідно до частини сьомої статті 147 Закону України\~"Про\~судоустрій і\~статус суддів", враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, розпорядженням голови Верховного Суду від 15.03.2022 року за № 8/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану (Краматорський міський суд Донецької області)» було змінено територіальну підсудність судових справ Краматорського міського суду Донецької області Індустріальному районному суду міста Дніпропетровська. Рішенням Вищої ради правосуддя від 25 липня 2023 року № 747/0/15-23 «Про зміну територіальної підсудності судових справ Краматорського міського суду Донецької області» змінено з 07 серпня 2023 року територіальну підсудність судових справ Краматорського міського суду Донецької області шляхом її передачі до Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області. Водночас згідно з цим рішенням Вищої ради правосуддя Індустріальному районному суду міста Дніпропетровська належить продовжити розгляд справ, які надійшли до 06 серпня 2023 року включно на розгляд цього суду у порядку, визначеному частиною сьомою статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», та відповідно до розпорядження Голови Верховного Суду від 15 березня 2022 року № 8/0/9-22. Отже, судові справи, які станом на день видання Верховним Судом розпорядження від 15.03.2022 року за № 8/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану (Краматорський міський суд Донецької області)» перебували в провадженні Краматорського міського суду Донецької області, підсудні Індустріальному районному суду міста Дніпропетровська, що узгоджується з позицією Ради суддів України, викладеною у рішенні від 17.08.2023 року. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07 грудня 2023 року, головуючим суддею у розгляді вказаної заяви визначено суддю Ісаєву Д.А. Справа перебувала у провадженні судді [PERSON] . Розпорядженням керівника апарату Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 06 вересня 2024 року за №102 призначено повторний автоматизований розподіл справи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю судді Кіблицької Д.А. Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.09.2024 року справа розподілена судді Слюсар Л.П., ухвалою якої 11 вересня 2024 року цивільну справу за позовною заявою Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до [PERSON] про стягнення заборгованості прийнято до провадження з призначенням до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження. Представник позивача в судове засідання не з`явився, натомість в клопотанні долученому до позовної заяви позивач просив проводити розгляд справи у відсутність представника позивача та можливість ухвалення заочного рішення у справі в разі неявки відповідача в судове засідання. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, про розгляд справи був повідомлений належним чином, шляхом направлення судової повістки з рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення за місцем реєстрації, яка повернена з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою», що відповідно до положень пунктів 3, 4 ч. 8 ст.128 ЦПК України особа вважається повідомленою.\~Причини неявки суду не повідомив, відзиву, заяв, заперечень до суду не надав. У зв`язку з чим, враховуючи, що позивач не заперечував проти ухвалення заочного рішення, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідача та ухвалити заочне рішення, відповідно до вимог ст.280-282 ЦПК України на підставі наявних у справі доказів. Відповідно до ч. 2 ст.\~247\~ЦПК\~України у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши письмові докази в їх сукупності, вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що 28 березня 2020 року між АТ «Акцент-банк» та відповідачем [PERSON] було укладено кредитний договір № б/н, згідно з умовами якого останній отримав кредит у вигляді встановлення кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою процентів за користування кредитом у розмірі 44,40 % на рік на суму залишку заборгованості за кредитом, шляхом підписання анкети-заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в А-Банку. В своїй анкеті-заяві про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг відповідач підтвердив, що підписана ним Анкета-Заява разом з Умовами та правилами і Тарифами, які викладені на банківському сайті https://a-bank.com.ua/terms, складає між ним та Банком кредитний договір, що підтверджується підписом у Анкеті-Заяві. Із заяви відповідача вбачається, що він ознайомився та згоден з Умовами та правилами банківських послуг, Тарифами банку. До позовної заяви банком додано витяг з Умов та правил надання банківських послуг, які розміщені на сайті А-Банк, Паспорт споживчого кредиту за програмою «Кредитна картка», Витяг з умов та правил надання банківських послуг у ПАТ «Акцент-Банк» розміщеного на сайті https://a-bank.com.ua/terms в розділі «Умови та правила», Тарифи по картці «Зелена». Із доданого\~до позовної\~заяви розрахунку\~заборгованості за\~договором №\~б/н\~від 28\~березня 2020\~року вбачається,\~що станом\~на 16\~жовтня 2021\~року заборгованість\~по ньому\~становить 16\~500,82\~грн.,\~яка\~складається з\~наступного:\~13\~047,27\~грн.\~заборгованість\~за кредитом;\~3\~453,55\~грн.\~ заборгованість за відсотками. Виниклі спірні правовідносини між сторонами у справі, регулюються наступними нормами права. Відповідно до ч. 1\~ст. 509 ЦК України\~зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послуги, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Згідно зі\~ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог\~Цивільного кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ч. 1 ст. 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Згідно зі ст. 626 ч. 1 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Згідно зі\~ст. 1054 ЦК України\~за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Частиною 1 статті 1049\~ЦК України також передбачено, що позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі) у строк та в порядку, що встановлені договором. Згідно зі статтею 1048\~ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Частиною 1 ст. 1055 ЦК України визначено, що кредитний договір укладається у письмовій формі. Згідно із частинами першою, другою статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Відповідно до\~ст. 629 ЦК України\~договір є обов`язковим для виконання сторонами. Підписуючи анкету-заяву про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг в А-Банку відповідач підтвердив, що підписана ним Анкета-Заява разом з Умовами та правилами і Тарифами, які викладені на банківському сайті https://a-bank.com.ua/terms, складає між ним та Банком кредитний договір, що підтверджується підписом у Анкеті-Заяві. Із заяви відповідача вбачається, що він ознайомився та згоден з Умовами та правилами банківських послуг, Тарифами банку. Тобто, сторонами при укладенні кредитного договору були досягнути усі істотні умови договору. Відповідно до\~ст. 625 ЦК України\~боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Згідно зі ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Згідно ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов зобов`язання; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди. Відповідно до ч. 1 ст. 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Відповідно до ч. 1 ст. 612 цього Кодексу боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Враховуючи,\~що з\~матеріалів справи\~вбачається,\~що відповідач\~свої зобов`язання\~за кредитним\~договором належним\~чином не\~виконує,\~про що\~свідчить наявність\~заборгованості,\~доказів на\~спростування доводів\~позивача та\~суми заборгованості\~відповідач суду\~не надала,\~суд вважає,\~що позов\~підлягає задоволенню\~та з\~відповідача на\~користь позивача\~підлягає стягненню\~заборгованість за\~кредитним договором\~№ б/н\~від 28\~березня 2020\~року,\~яка станом\~на 16\~жовтня 2021\~року становить\~16\~500\~(шістнадцять\~тисяч п`ятсот)\~грн.\~82\~(вісімдесят\~дві)\~коп.,\~яка складається\~з наступного:\~13\~047,27\~грн.\~заборгованість\~за кредитом;\~3\~453,55\~грн.\~ заборгованість за відсотками. Підстав для звільнення [PERSON] від сплати зазначеної суми судом не встановлено. Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. У відповідності до ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ч. 1 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд керується приписами ст.141 ЦПК України, відповідно до якої судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, тому з відповідача також слід стягнути на користь позивача понесені ним судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 2\~270,00 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved