Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-24 00:00:00

30\~вересня 2024\~року позивач звернувся до суду з відповідним позовом, через систему\~"Електронний\~суд ЄСІТС",\~який підписаний\~його представником\~ [PERSON] ,\~який діє\~на підставі\~ордеру №26/09/2024\~ від\~26\~вересня 2024\~року, у якому зазначив, що [INFO] померла його мати [PERSON] , після смерті якої відкрилась спадщина на земельну ділянку площею 1.854 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер 4821155100:20:000:0094, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна:1283439648211; земельну ділянку площею 4.0886 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер 4821155100:20:000:0021, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 1283404548211, житловий будинок, загальною площею 43,9 кв.м., розташований за адресою: [ADDRESS] , реєстраційний номер майна 35274469. У вересні 2024 року позивач знайшов примірник заповіту, посвідченого державним нотаріусом Березнегуватської державної нотаріальної контори Миколаївської області Нікурадзе Т.В. від 06 серпня 2019 року за № 450, відповідно до якого все належне майно [PERSON] заповіла йому. Після чого, позивач звернувся до приватного нотаріуса Баштанського районного нотаріального округу Миколаївської області Бондар Н.В. з метою оформити спадщину та отримати свідоцтво про право на спадщину, але отримав роз`яснення про відмову у вчиненні нотаріальної дії, обґрунтовану тим, що він пропустив встановлений строк для прийняття спадщини і запропоновано звернутися до суду. Посилаючись на викладене та на поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини, а саме на необізнаність про наявність заповіту, позивач просив суд визначити йому додаткового строку у два місяці для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Позивач та його представник - адвокат Глушаниця А.Л. в судове засідання не з`явились, до суду подали заяву про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримали у повному обсязі, просили суд їх задовольнити. Відповідач в судове засідання не з`явився, до суду направив заяву про розгляд справи за відсутності їх представника, позовні вимоги визнав у повному обсязі, не заперечував проти їх задоволення. У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, згідно з ч.2 ст.247 ЦПК України. Вивчивши матеріали справи та наявні у ній докази суд доходить наступного. З матеріалів справи убачається, що позивач є сином [PERSON] (а.с.15). [INFO] [PERSON] померла у смт Березнегувате Баштанського району Миколаївської області, про що свідчить копія свідоцтва про смерть серії [NUMBER] виданого 18 січня 2024 року Березнегуватським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Баштанському районі Миколаївської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) (а.с.8). Після її смерті відкрилась спадщина зокрема на земельну ділянку площею 1.854 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер 4821155100:20:000:0094, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна:1283439648211; земельну ділянку площею 4.0886 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер 4821155100:20:000:0021, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 1283404548211, житловий будинок, загальною площею 43,9 кв.м., розташований за адресою: [ADDRESS] , реєстраційний номер майна 35274469. (а.с.11-13). З довідки Березнегуватської селищної ради № 1312 від 20.08.2024 року убачається, що [PERSON] з 08 липня 2010 року по день смерті була зареєстрована та проживала за адресою [ADDRESS] , на день смерті разом з нею ніхто не проживав та зареєстрований не був ( а.с. 20). За життя, а саме 06 серпня 2019 року [PERSON] склала заповіт, посвідчений державним нотаріусом Березнегуватської державної контори Миколаївської області зареєстрований в реєстрі за № 450, за яким все належне їй на день смерті майно, на яке вона за законом матиме право, заповіла синові [PERSON] - позивачу по справі ( а.с.9). За інформацією приватного нотаріуса Баштанського районного нотаріального округу Миколаївської області, спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилася (а.с.32) Однак, 07 вересня 2024 року приватним нотаріусом Баштанського районного нотаріального округу Бондар Н.В. позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті матері [PERSON] у зв`язку з пропуском встановленого законом строку для прийняття спадщини ( а.с.14). Відповідно до статті 1217 ЦК спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно з частиною першою статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Відповідно до частини першою\~ статті 1222 ЦК України\~спадкоємцями за заповітом і за\~ законом\~можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини. За положеннями ст.1223 ЦК України право на спадкування за заповітом мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначенні у статтях 1261-1265 ЦК України. Згідно статті 1254 ЦК України заповідач має право у будь який час скасувати заповіт, а також скласти новий заповіт. Заповіт, який було складено пізніше, скасовує попередній заповіт повністю або у тій частині, в якій він йому суперечить. Відповідно до частини першої статті\~ 1269, частини першої статті\~1270 ЦК України\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно з положеннями\~ статті 1272 ЦК України\~якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин,\~закон\~гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Пленум Верховного Суду України\~у пункті 24\~ постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування»\~судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. В обґрунтування поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини позивач зазначив, що йому не було відомо про належність матері нерухомого майна та про складання на його користь заповіту. З огляду на викладене вище суд доходить висновку про поважність причин пропуску позивачем строку для прийняття спадщини. Відповідно позовні вимоги позивача є законними та обґрунтованими, а тому підлягають задоволенню в повному обсязі.

Outcome: approved