Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-17 00:00:00

\~ \~ \~ \~Позивач, яка діє в своїх інтересах та інтересах малолітнього сина [PERSON] звернулась до суду з позовом до [PERSON] та просить нею право власності на 1/3 частину житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами та на 1/3 частину земельної ділянки кадастровий номер: 6325157309:00:002:0034 цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) за адресою: [ADDRESS] , в порядку спадкування за законом після смерті чоловіка [PERSON] , який помер [INFO] ; визнати за [PERSON] право власності на 1/3 частину житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами, на 1/3 частину земельної ділянки кадастровий номер: 6325157309:00:002:0034 цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) за адресою: [ADDRESS] , в порядку спадкування за законом після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] . \~ \~ \~ \~ В обґрунтування заявлених вимог посилається на те, що [INFO] помер її чоловік [PERSON] , шлюб з яким зареєстрований 17 листопада 2011 року. Спадкоємцями за законом після смерті [PERSON] є позивач, як дружина, їх спільний син [PERSON] , [INFO] та батько спадкодавця відповідач по справі [PERSON] . Спадкоємці спадщину прийняли, оскільки позивач у встановлений законом шестимісячний строк подала до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини після смерті чоловіка, син як малолітня особа, відповідач у встановлений законом строк подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Після смерті [PERSON] залишилась спадщина: житловий будинок з надвірними будівлями, спорудами та земельна ділянка кадастровий номер 6325157309:00:002:0034, цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) за адресою: [ADDRESS] . Вказаний будинок і земельна ділянка за договорами купівлі-продажу від 03.11.2006, що посвідчені приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу Харківської області Клопотовим Л.П., реєстри № 1712, № 1715, придбані померлим [PERSON] та померлою [INFO] [PERSON] по частині кожний. Після смерті [PERSON] спадщину у виді частини будинку та земельної ділянки за вищевказаною адресою прийняв її син [PERSON] , який спільно проживав з матір`ю, але документи на нерухоме майно не оформив. За відсутності правовстановлюючих документів нотаріус виніс постанову про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину. Крім того, відповідач категорично заперечує права позивачів на спадщину, тому подано позов до суду. \~ \~ \~ \~Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 31 жовтня 2018 року відкрито провадження по справі. 29.11.2018 представник відповідача адвокат Кривуца В.І. подала суду заяву про ознайомлення з матеріалами справи. 28.12.2018 представник позивача адвокат Остапенко Д.М. подав суду клопотання про відкладення підготовчого засідання. 28.02.2019 представник позивача адвокат Остапенко Д.М. подав суду клопотання про забезпечення доказів шляхом їх витребування. Ухвалою суду від 28.02.2018 задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів: спадкової справи після смерті [PERSON] ; відомості щодо спадкоємців після смерті [ADDRESS] ; копії договорів купівлі-продажу від 03.11.2006 нерухомого майна за адресою: [ADDRESS] ; довідку з місця проживання осіб за адресою: [ADDRESS] . 02.05.2019 суду надана копія витребуваної спадкової справи та інформаційна довідка про спадкоємців після смерті [PERSON] . 16.05.2019 суду подана заява представника третьої особи про розгляд справи за її відсутності. 04.07.2019 суду надана довідка Кулиничівської селищної ради Харківського району Харківської області. 01.08.2019 представник відповідача адвокат Кривуца В.П. подала заяву про залишення без розгляду позову у зв`язку із повторною неявко в судове засіданні позивача та її представника. 01.10.2020 ухвалою суду позов залишено без розгляду. Постановою від 21.12.2020 ухвалу суду від 01.10.2020 скасовано, оскільки повторна не явка у підготовче засідання позивача не є підставою для застосування наслідків передбачених п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України. 14.04.2021 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Спеціальним розпорядженням Голови Верховного суду № 2/0/9-22 від 08 березня 2022 року «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» змінено територіальну підсудність судових справ, що розглядаються Харківським районним судом Харківської області та визначено територіальну підсудність Полтавському районному суду Полтавської області. На підставі вищевказаного розпорядження справа передана до Полтавського районного суду Полтавської області за підсудністю. Ухвалою Полтавського районного суду Полтавської області від 28 листопада 2023 року справу передано на розгляд до Харківського районного суду Харківської області. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 06 березня 2024 року справу прийнято в провадження та призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження. Позивач в судове засідання не з`явилась, представник позивача адвокат Остапенко Д.М. подав заяву в якій підтримав заявлені вимоги, просив їх задовольнити з підстав викладених у позові, також просив справу розглядати за його відсутності та відсутності позивача. Відповідач та представник відповідача адвокат Кривуца В.І. в судовому засіданні просили ухвалити рішення відповідно до вимог закону. Заслухавши відповідача, представника відповідача, дослідивши докази по справі судом встановлені наступні обставини та відповідні до них правовідносини. Судом встановлено, що житловий будинок за адресою: [ADDRESS] , на підставі договору купівлі-продажу від 03 листопада 2006 року, що посвідчений приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу Харківської області Клопотовим С.Д., реєстр № 1712, належить [PERSON] та [PERSON] по частині кожному, про що свідчать договір купівлі-продажу, витяг з Державного реєстру правочинів. \~ \~ \~ \~Земельна ділянка кадастровий номер 6325157309:00:002:0034, цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) за адресою: [ADDRESS] , на підставі договору купівлі-продажу від 03 листопада 2006 року, що посвідчений приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу Харківської області Клопотовим С.Д., реєстр № 1715, належить [PERSON] та [PERSON] по частині кожному, про що свідчать договір купівлі-продажу, витяг з Державного реєстру правочинів. \~ \~ \~ \~Право власності [PERSON] та [PERSON] зареєстровано у визначеному законом порядку, про свідчать витяг № 12568624 від 20.11.2006 про реєстрацію 20.11.2006 права власності на нерухоме майно на будинок за адресою: [ADDRESS] , виданий КП «Харківське районне бюро технічної інвентаризації» та Відомості з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, інформаційна довідка № 128291426 від 20.06.2018. \~ \~ \~ \~ [PERSON] померла [INFO] , про що Кулиничівською селищною радою Харківського району Харківської області 07.09.2010 видане свідоцтво про смерть Серії [NUMBER] , актовий запис № 87 від 07.09.2010. \~ \~ \~ \~Спадкоємцем за законом після смерті [PERSON] залишився її син [PERSON] , про що свідчить свідоцтво про його народження [NUMBER] , видане Палацом новонароджених міста Харкова 11.03.1970, запис № 1372 від 11.03.1970, де матір`ю вказана [PERSON] , батьком [PERSON] . \~ \~ \~ \~Спадщину після смерті матері прийняв її син [PERSON] , оскільки спільно проживав із спадкодавицею на день її смерті, про що вказує запис у будинковій книзі за адресою: [ADDRESS] \~ \~ \~ \~За інформацією від 02.05.2016 Харківської районної державної нотаріальної контори Харківської області № 1526/025-14, після смерті [PERSON] , яка проживала за адресою: [ADDRESS] , із заявами про прийняття спадщини та про відмову від прийняття спадщини ніхто не звертався. \~ \~ \~ \~Враховуючи викладені обставини суд приходить до наступного висновку. \~ \~ \~ \~ Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Часом відкриття спадщини за ч. 2 ст. 1220 ЦК України є день смерті особи. Відповідно до ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Статтями 1269 та 1270 ЦК України передбачено, що спадкоємець який на час відкриття спадщини проживав постійно із спадкодавцем, вважається, що прийняв спадщину, якщо протягом шести місяців з часу відкриття спадщини не подав заяву про відмову від спадщини. Враховуючи, що [PERSON] є спадкоємцем [PERSON] за законом, на час відкриття спадщини проживав постійно із спадкодавицею та прийняв спадщину після її смерті, інші спадкоємці спадщину не прийняли, тому [PERSON] набув права власності на належну спадкодавці частину житлового будинку та земельної ділянки за адресою: [ADDRESS] , та став власником нерухомого майна в цілому. [PERSON] помер [INFO] , про що Виконавчим комітетом Кулиничівської селищної ради Харківського району Харківської області 01.11.2016 видане свідоцтво про смерть Серії [NUMBER] , актовий запис № 1 від 01.11.2016. Спадкоємцями за законом після смерті [PERSON] є позивач, як дружина, про що свідчить свідоцтво про шлюб Серії [NUMBER] , видане 17.11.2011 Революційною сільською радою Вовчанського району Харківської області, запис № 1, від 17.11.2011; їх спільний син [PERSON] , [INFO] , про свідчить свідоцтво про його народження Серії [NUMBER] видане Революційною сільською радою Вовчанського району Харківської області 02.04.2012, запис № 5 від 02.04.2012, де батьком вказаний [PERSON] та батько спадкодавця відповідач по справі [PERSON] , про свідчить запис про нього у свідоцтві про народження [PERSON] . Спадкоємці спадщину прийняли, оскільки позивач та відповідач у встановлений законом строк подали до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , про що свідчать матеріали спадкової справи, [PERSON] , [INFO] як малолітня особа. Постановою від 20 лютого 2018 року державного нотаріуса Першої державної нотаріальної контори Харківського району Харківської області Курановій Марині Валеріївні та [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , за ненаданням правовстановлюючих документів на нерухоме майно за адресою: [ADDRESS] , та даних щодо складу спадкового майна. Статтями 1269 та 1270 ЦК України передбачено, що спадкоємець який, бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини протягом шести місяців з часу відкриття спадщини. \~ \~ \~ \~Враховуючи, що позивач [PERSON] та\~малолітній [PERSON] \~ є спадкоємцями [PERSON] за законом, спадщину прийняли, тому набули права власності по 1/3 частині кожний на житловий будинок та земельну ділянку за адресою: [ADDRESS] , в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , при цьому 1/3 частина житлового будинку та земельної ділянки за адресою: [ADDRESS] , залишається відкритою. \~ \~ \~ \~На підставі викладеного суд повністю задовольняє вимоги позивача, питання про розподіл судових витрат вирішує відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України, та стягує з відповідача [PERSON] на користь позивача [PERSON] суму судового збору в розмірі 2406, 54 гривень та суму витрат на правничу допомогу в розмірі 5000,00 гривень. В задоволенні вимог [PERSON] про стягнення іншої частини витрат на правничу допомогу суд відмовляє виходячи з наступного. Відповідно до ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, передбачено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно ст. 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо в визначаються в договорі про надання правової допомоги (ст. 30 ЗУ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»). Засади обчислення гонорару (фіксована сума, погодинна оплата, доплата гонорару за позитивний результат по справі тощо) визначаються за домовленістю між адвокатом та клієнтом і також мають бути закріплені в угоді. Статтею 137 ЦПК України передбачено що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Згідно з ч. 4 ст. 137 ЦПК України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. При визначенні суми відшкодування витрат на професійну правничу допомогу суд виходить з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи. Аналізуючи норми діючого законодавства, обставини справи, суд, вважає, що вимоги позивача про компенсацію витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 20200,00 гривень, що складає 10% від ціни позову та складається з: консультації клієнта 2 год, збирання доказів 3 год, опрацювання законодавства, що регулює спірні правовідносини 3 год, підготовка процесуальних документів по справі (відзив на позовну заяву, розрахунок судових витрат) 10 год, судове представництво (не менше 4-х судових засідань) мінімум 4 год, не відповідають принципу співмірності та розумності витрат на оплату послуг адвоката, оскільки представник позивача був присутній тільки у трьох судових засіданнях, склав тільки два процесуальних документа (позов та клопотання про витребування судом доказів), тому суд вважає, що відшкодуванню підлягає сума у розмірі 5000,00 гривень, при цьому суд також враховує, що позивачем не вказана вартість кожної із вказаних вище послуг адвоката.

Outcome: approved