Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-11 00:00:00

До Березанського міського суду Київської області надійшла позовна заява [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу, подана через систему «Електронний суд» представником позивача [PERSON] адвокатом Ревунковим В.М. в інтересах позивача [PERSON] . Позовні вимоги обґрунтовані тим, що [INFO] [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] , який був зареєстрований Лугинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Коростенському районі Житомирської області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), актовий запис № 29, про що видано свідоцтво [NUMBER] . Позивач та відповідач мають спільну дитину: дочка, [PERSON] [INFO] . Як стверджує позивач, на сьогоднішній день шлюбні відносини між нею та відповідачем фактично припинені, шлюб існує лише формально. Утворивши родину, вони не змогли зберегти її. Кожен з них має діаметрально протилежні погляди на шлюб, сім`ю. Подружжя втратило почуття любові, взаємоповаги один до одного. Нічого спільного між позивачем та відповідачем, як членами подружжя, не залишилось. У позовній заяві вказано, що жодних спорів щодо поділу спільного майна подружжя, місця проживання дитини між позивачем та відповідачем не існує. Позивач наголосила, що вжиття заходів щодо примирення подружжя, передбачене ст. 111 СК України, суперечитиме моральним засадам суспільства та її особистим інтересам, оскільки рішення позивача про звернення до суду для розірвання шлюбу є виваженим та добре обдуманим. Отже, [PERSON] просить суд розірвати шлюб, який уклали 28 червня 2022 року [PERSON] та [PERSON] , який був зареєстрований Лугинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Коростенському районі Житомирської області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), актовий запис № 29, про що видано свідоцтво [NUMBER] . Прізвище позивача « [PERSON] » після розірвання шлюбу змінити на дошлюбне « [PERSON] ». Згідно з ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Вказана вимога ЦПК України роз`яснена судом сторонам в ухвалі про відкриття провадження у справі. 29.07.2024 ухвалою Березанського міського суду Київської області було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, клопотання представника позивача задоволено, розгляд справи ухвалено здійснювати суддею одноособово в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Копію ухвали про відкриття провадження у справі відповідач [PERSON] отримав, про що свідчить повідомлення про вручення рекомендованого поштового відправлення (а.с. 27 ). Позивач копію ухвали про відкриття провадження у справі отримала, що підтверджується повідомленням про вручення рекомендованого поштового відправлення (а.с. 26). Представник позивача копію ухвали про відкриття провадження у справі отримала шляхом доставлення копії ухвали до електронного кабінету особи (а.с. 21). Суд створив учасникам процесу належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів, а також надав сторонам строк для подачі відзиву, відповіді на відзив, заперечень. Кожен з учасників справи мав право безпосередньо знайомитися з матеріалами справи, аргументами іншої сторони та реагувати на них відповідно до вимог ЦПК України. Відповідач [PERSON] не скористався своїм правом, наданим ст. 178 ЦПК України, та не подав відзив. В силу\~приписів ч.\~13\~ст.\~7\~ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться. За вказаних обставин фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу суд не здійснює, що відповідає ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Дослідивши письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, суд дійшов такого висновку. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно з ч. 1 ст.\~5\~ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Частиною 1 ст. 12 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. В силу приписів ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Враховуючи положення ч. 2 ст. 77 ЦПК України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Доказами згідно з ч. 1 ст. 76 ЦПК України є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Статтею 7 Сімейного кодексу України (далі - СК України) визначено загальні засади регулювання сімейних відносин. Так, згідно з ч. 1, 6 ст. 7 СК України сімейні відносини регулюються цим Кодексом та іншими нормативно-правовими актами. Жінка та чоловік мають рівні права і обов`язки у сімейних відносинах, шлюбі та сім`ї. Частиною першою статті 24\~СК України визначено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Відповідно до ч. 3 ст.\~105\~СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду. Згідно зі ст.\~112\~СК України суд з`ясовує\~фактичні взаємини\~подружжя,\~дійсні причини\~позову про\~розірвання шлюбу,\~бере до\~уваги наявність\~малолітньої дитини,\~дитини з\~інвалідністю та\~інші обставини\~життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбних відносин є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом. (ч. 3, 4 ст. 56 СК України). Як передбачено ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Так, до позовної заяви додано документ, який посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги, договором про надання правової (правничої) допомоги повноваження адвоката не обмежуються, як зазначено в ордері на надання правничої (правової) допомоги серії АЕ № 1272231 від 20.03.2024, відтак, представнику позивача надано всі процесуальні права та обов`язки визначені для позивача, представник позивача - адвокат Ревунков В.М. не має встановлених законом процесуальних перешкод та обмежень для підписання та подання до суду позову про розірвання шлюбу від імені клієнта (а.с. 4). Судом встановлено, що відповідно до копії свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] від 28.06.2022, виданого Лугинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Коростенському районі Житомирської області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), 28 червня 2022 року [PERSON] та [PERSON] зареєстрували шлюб, про що 28.06.2022 Лугинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Коростенському районі Житомирської області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) зроблено відповідний актовий запис за № 29. Прізвище дружини після державної реєстрації шлюбу: [PERSON] (а.с. 6). Згідно з копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 30.03.2023, виданого Покровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Нікопольському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), [PERSON] народилася [INFO] , про що 30.03.2023 Покровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Нікопольському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) було зроблено відповідний актовий запис за № 32. Батько: [PERSON] , мати: [PERSON] (зворотній бік а.с. 6). Як вбачається з копії акту № 20/03, виданого ТОВ «КК «Домком-Нікополь», при перевірці паспортного режиму члени комісії встановили, що за адресою: [ADDRESS] , де зареєстровані: [PERSON] , [INFO] , власниця, [PERSON] , [INFO] , донька, [PERSON] , [INFO] , донька. Зі слів сусідів з 13 березня 2023 року та по теперішній час за вищевказаною адресою проживає без реєстрації: [PERSON] , [INFO] , онука (зворотній бік а.с 4). Наразі шлюбні відносини між позивачем та відповідачем фактично припинені, шлюб існує лише формально. Подружжя втратило почуття любові, взаємоповаги один до одного. Позивач наголошує, що вжиття заходів щодо примирення подружжя, передбачене ст. 111 СК України, суперечитиме моральним засадам суспільства та її особистим інтересам, оскільки рішення позивача про звернення до суду для розірвання шлюбу є виваженим та добре обдуманим. Відповідач [PERSON] жодним чином заявлені до нього позовні вимоги не спростував, не скористався своїми процесуальними правами, передбаченими законом, несучи ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням ним процесуальних дій. Зважаючи на те, що позивач наполягає на розірванні шлюбу, відмова в розірванні шлюбу матиме ознаки примушування до шлюбу, що є недопустимим. Відтак, суд вважає позовні вимоги [PERSON] обґрунтованими та такими, що підлягають до задоволення. Частиною 1 ст. 141 ЦПК України встановлено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до вимог п.п. 3 п. 1 ч. 2 ст.\~4\~Закону України\~"Про\~судовий збір" за подання до суду позовної заяви про розірвання шлюбу ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема, і питання як розподілити між сторонами судові витрати. Позивач [PERSON] при зверненні до суду з позовом про розірвання шлюбу сплатила судовий збір у розмірі 1211,20 гривень (а.с. 10; 12). Однак, вимоги про стягнення судових витрат з відповідача позивач не заявила, тому суд не вирішує питання про їх розподіл між сторонами. Відповідно до ч. 2 ст. 264 ЦПК України при ухваленні рішення суд не може виходити за межі позовних вимог. В силу\~приписів п.\~3\~ч.\~1\~ст.\~270,\~ч.\~2\~ст.\~270\~ЦПК України\~суд,\~що ухвалив\~рішення,\~може за\~заявою учасників\~справи чи\~з власної\~ініціативи ухвалити\~додаткове рішення,\~якщо судом не вирішено питання про судові витрати. Заяву про ухвалення додаткового рішення може бути подано до закінчення строку на виконання рішення. На підставі ст. 7, 24, 105, 112-113 СК України, ст. 4, 12, 76-81, 89, 141, 258-259, 263-265, 268, 273-274, 279, 354-355 ЦПК України, суд

Outcome: approved