Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-11 00:00:00

Представник позивача звернувся до Херсонського міського суду Херсонської області з позовом до Управління патрульної поліції в Херсонській області, Головне управління державної казначейської служби України в Херсонській області про відшкодування моральної шкоди. В обґрунтування\~своїх вимог\~зазначив,\~що 11.03.2024\~року працівниками\~поліції винесена\~постанова відносно\~ [PERSON] \~за вчинення\~адміністративного правопорушення,\~передбаченого ст.183КУпАП\~та накладено\~адміністративне стягнення\~у вигляді\~штрафу в\~розмірі 850\~грн. Рішенням Херсонського міського суду Херсонської області від 07.05.2024\~року в\~задоволенні позову\~ [PERSON] \~до Управління\~патрульної поліції\~в Херсонській\~області про\~скасування постанови,\~відмовлено. 23\~липня 2024\~року П`ятий\~апеляційний адміністративний\~суд постановою\~по справі\~№ 766/4049/24\~апеляційну скаргу\~ [PERSON] \~задовольнив,\~визнав протиправною\~та скасував\~постанову серії\~ГБВ №\~164044\~від 11.03.2024\~про притягнення\~ [PERSON] \~до адміністративної\~відповідальності за\~правопорушення,\~передбачене статтею\~183\~КУпАП з\~накладенням штрафу\~у розмірі\~850\~грн та\~закрив провадження\~у справі,\~стягнув на\~користь [PERSON] \~за рахунок\~бюджетних асигнувань\~з Управління\~патрульної поліції\~в Херсонській\~області судові\~витрати зі\~сплати судового\~збору в\~розмірі 1\~514\~гривні 00\~коп. 09 серпня 2024 року позивачу стало відомо про відкриття виконавчого провадження ВП №7569351. 07 серпня 2024 року старшим державним виконавцем Корабельного відділу державної виконавчої служби у місті Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції винесена постанова про арешт коштів [PERSON] в межах суми 2200грн. Представник позивача\~вказує,\~що протиправними\~діями працівників\~поліції позивачу\~завдана моральна\~шкода,\~яка виразилися\~у незаконному\~складенні протоколу\~про адміністративне\~правопорушення.Зазначив, що позивач отримав значні душевні хвилювання, погане самопочуття, порушення звичайного ритму життя, що як наслідок призвело до не поодинокого звернення в заклади охорони здоров`я, що в сукупності всіх обставин завдало йому значну моральну шкоду. Представник позивача у своїх позовних вимогах просить стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Управління патрульної поліції в Херсонській області на користь [PERSON] моральну шкоду в сумі 10000 гривень. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 13.08.2024 року відкрито провадження у справі та розгляд справи здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Представник відповідача Головного управління державної казначейської служби України в Херсонській області 15.08.2024 року подав до суду відзив на позовну заяву, в якому вказав, що факт незаконності прийняття рішення, вчинення дії чи бездіяльності органу державної виконавчої служби, що призвели до завдання шкоди, повинен бути встановлений у передбаченому законом порядку, тобто повинен підтверджуватись відповідним рішенням, ухвалою, постановою, вироком суду, яке має значення для справи про відшкодування шкоди. У зв`язку з цим підстави для відшкодування моральної\~шкоди відсутні.\~Представник відповідача\~зазначив,\~що відповідачем\~у даній\~справі є\~держава,\~яка бере\~участь у\~справі через\~відповідний орган\~державної влади.\~Кошти на\~відшкодування шкоди\~державою підлягають\~стягненню з\~Державного бюджету\~України.\~При цьому,\~представником позивача\~вказано,\~що саме\~працівниками поліції\~ [PERSON] \~завдана моральна\~шкода,\~жодних вимог\~до відповідача\~Головного управління\~державної казначейської\~служби України\~в Херсонській\~області \~не заявлено, те, що на органи Казначейства покладено повноваження щодо безспірного списання коштів державного та місцевих бюджетів на підставі рішення суду не свідчить, що такі органи мають бути відповідачами по кожній судовій справі, де однією з вимог є стягнення коштів з Державного бюджету України. У відзиві просив відмовити в задоволенні позовних вимог [PERSON] в повному обсязі. Представник відповідача\~Управління патрульної\~поліції в\~Херсонській області\~19.08.2024\~року подала\~до суду\~відзив на\~позовну заяву,\~в якому\~вказала,\~що факт\~закриття справи\~про адміністративне\~правопорушення не\~є доказом\~того,\~що дії\~та бездіяльність\~відповідачів заподіяли\~позивачу моральної\~шкоди. Представник відповідача зазначила у своєму відзиві, що до матеріалів справи не надано доказів підтвердження\~факт заподіяння\~позивачеві моральних\~чи фізичних\~страждань або\~втрат немайнового\~характеру,\~за яких\~обставин чи\~якими діями\~(бездіяльністю)\~вони заподіяні,\~в якій\~грошовій сумі\~чи в\~якій матеріальній\~формі позивач\~оцінює заподіяну\~йому шкоду\~та з\~чого він\~при цьому\~виходить,\~до суду\~не надано. В своїх вимогах позивач не довів належними та допустимими доказами, що неправомірними діями відповідача йому завдана моральна шкода, у зв`язку з чим просить в задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заявлений позов підлягає задоволенню частково з наступних підстав. Судом встановлено, що постановою ГБВ №164044 від 11.03.2024 року [PERSON] притягнуто до адміністративної відповідальності за ст.183 КУпАП та накладено адміністративне стягнення в розмірі 850 грн. З постанови встановлено, що 11.03.2024 року близько 18:20 год. за адресою: [ADDRESS] гр. [PERSON] перебував в стані алкогольного сп`яніння та здійснив завідомо неправдивий виклик поліції та повідомив, що за вищевказаною адресою стоять припарковані автомобілі з порушенням ПДР. Рішенням Херсонського міського суду Херсонської області від 07.05.2024 року №766/4049/24 в задоволенні позову [PERSON] до Управління Патрульної поліції в Херсонській області про скасування постанови відмовлено. Постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 23.07.2024 року №766/4049/24 апеляційну скаргу [PERSON] , задоволено, рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 07 травня 2024 року по справі № 766/4049/24, скасовано, прийнято нову постанову, якою позов [PERSON] задоволено, визнано протиправною та скасовано постанову серії ГБВ № 164044 від 11.03.2024 про притягнення [PERSON] до адміністративної відповідальності за правопорушення, передбачене статтею 183 КУпАП з накладенням штрафу у розмірі 850 грн та закрито провадження у справі.Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Управління патрульної поліції в Херсонській області на користь [PERSON] судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 1 514 (одна тисяча п`ятсот чотирнадцять) гривні 00 коп. Згідно ч.4 ст.82 ЦПК України обставини, встановлені рішеннями суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи, або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Згідно зі\~статтею 19 Конституції України\~органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі,\~ в межах повноважень та у спосіб, що передбачені\~Конституцією\~та законами України. Статтею 56 Конституції України\~передбачено, що кожен має право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень. У\~статті 23 ЦК України\~встановлено право особи на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав та законних інтересів. Відповідно до частини другої цієї статті моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Шкода, завдана незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, розслідування, прокуратури або суду, відшкодовується державою лише у випадках вчинення незаконних дій, вичерпний перелік яких охоплюється частиною першою\~статті 1176 ЦК України, а саме\~\~\~у випадку незаконного засудження, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного застосування запобіжного заходу, незаконного затримання, незаконного накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту чи виправних робіт. За відсутності підстав для застосування частини першої\~статті 1176 ЦК України,\~\~\~в інших випадках заподіяння шкоди цими органами діють правила частини шостої цієї статті - така шкода відшкодовується на загальних підставах, тобто виходячи із загальних правил про відшкодування шкоди, завданої органом державної влади, їх посадовими та службовими особами (статті\~1173,\~1174\~цього\~Кодексу). Правовою підставою цивільно-правової відповідальності за відшкодування шкоди, завданої рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади,\~\~\~ є правопорушення, що включає як складові елементи: шкоду, протиправне діяння особи, яка її завдала, причинний зв`язок між ними. Шкода відшкодовується незалежно від вини. Відповідно до пункту 2 частини першої\~статті 1 Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду»\~в особи виникає право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок незаконного накладення штрафу. У пункті 4 частини першої\~статті 2 Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду»\~визначено, що право на відшкодування шкоди в розмірах і в порядку, передбачених цим Законом, виникає у випадку, зокрема, закриття справи про адміністративне правопорушення. У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 10 жовтня 2019 року у справі № 569/1799/16-ц (провадження\~\~\~\~\~ № 61-19000сво18) викладено правовий висновок про те, що на підставі пункту\~\~2 частини першої\~статті 1 Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду»\~\~\~\~\~\~ в особи виникає право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок незаконного накладення штрафу. Тобто здійснення провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності, яка в подальшому закрита судом за відсутністю складу адміністративного правопорушення, свідчить про незаконні дії посадових осіб, які ініціювали та здійснювали вказане провадження (складання протоколу, отримання пояснень та інше). У справі, яка переглядається, підставою для відшкодування шкоди є закриття справи про адміністративне правопорушення у зв`язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення. Разом із тим, це не спростовує того, що такими діями позивачу завдано моральної шкоди, оскільки закриття справи про адміністративне правопорушення через відсутність його складу свідчить про те, що позивача притягнуто до адміністративної відповідальності незаконно, а, крім того, відшкодування здійснюється незалежно від вини. Відшкодування моральної шкоди провадиться незалежно від того, чи застосувалися з боку держави будь-які заходи примусу, чи було понесено особою витрати на погашення штрафу, накладеного судом. Суд встановив, що Постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 23.07.2024 року №766/4049/24 апеляційну скаргу [PERSON] , задоволено, рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 07 травня 2024 року по справі № 766/4049/24, скасовано, прийнято нову постанову, якою позов [PERSON] , задоволено, визнано протиправною та скасовано постанову серії ГБВ № 164044 від 11.03.2024 про притягнення [PERSON] до адміністративної відповідальності за правопорушення, передбачене статтею 183 КУпАП з накладенням штрафу у розмірі 850 грн та закрито провадження у справі. У зв`язку із закриттям провадження у справі про адміністративне правопорушення у позивача виникло право на відшкодування шкоди в порядку, передбаченому\~Законом України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду». Виходячи із загальних засад розумності, справедливості, пропорційності, суд вважає, що заявлений позивачем розмір моральної шкоди є завищеним та зазначає, що сума в 850 грн. є цілком адекватною завданій позивачу шкоді та є справедливою. Моральною шкодою визнаються страждання, заподіяні громадянинові внаслідок фізичного чи психічного впливу, що призвело до погіршення або позбавлення можливості реалізації ним своїх звичок\~\~і бажань, погіршення відносин з оточуючими людьми, інших негативних наслідків морального характеру. Визначення розміру відшкодування залежить від таких чинників, як характер і обсяг страждань (фізичного болю, душевних і психічних страждань тощо), яких зазнав позивач, можливості відновлення немайнових втрат, їх тривалість, тяжкість вимушених змін у його життєвих і суспільних стосунках, ступінь зниження престижу, репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, і сама можливість такого відновлення у необхідному чи повному обсязі. Тобто суд повинен з`ясувати усі доводи позивача щодо обґрунтування ним як обставин спричинення, так і розміру моральної шкоди, дослідити надані докази, оцінити їх та визначити конкретний розмір моральної шкоди, зважаючи на засади верховенства права, вимоги розумності, виваженості і справедливості. Розмір відшкодування моральної шкоди має бути не більшим, ніж достатньо для розумного задоволення потреб потерпілої особи, і не повинен призводити до її безпідставного збагачення. Аналогічний висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 20 вересня 2018 року у справі\~\~№ 686/23731/15-ц. Відповідно до\~статті 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Статтею 76 ЦПК України\~визначено, що доказами, є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Європейський суд з прав людини вказує, що оцінка моральної шкоди по своєму характеру є складним процесом, за винятком випадків коли сума компенсації встановлена законом (STANKOV v. BULGARIA, № 68490/01, § 62, ЄСПЛ, 12 липня 2007 року). Обґрунтовуючи розмір моральної шкоди, представником позивача додано до суду консультативний висновок лікаря від 09.08.2024 року, в якому вказано, що [PERSON] скаржився на біль комочного характеру в ділянці серця, серцебиття, задишку. Інших доказів на підтвердження завданої моральної шкоди до суду позивачем не надано. З урахуванням обставин справи, глибини та тривалості моральних страждань, виходячи із засад розумності та справедливості, суд дійшов висновку, що моральна шкода має бути відшкодована позивачу в розмірі 850 грн. Такий розмір шкоди є пропорційним і достатнім для компенсації позивачу спричинених негативних наслідків морального характеру. "Відповідно до\~статті 2 ЦК України\~учасником спірних правовідносин у справі про відшкодування шкоди за рахунок держави на підставі\~статті 1174 ЦК України\~є держава Україна, а тому вона має бути відповідачем. Відповідно до пункту 4 Положення про Державну казначейську службу України, затвердженого\~указом Президента України від 13 квітня 2011 року №460/2011, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, є Державна казначейська служба України (Казначейство України), яка, зокрема, здійснює безспірне списання коштів державного бюджету та місцевих бюджетів на підставі рішення суду. Кошти державного бюджету належать на праві власності державі. Отже боржником у зобов`язанні зі сплати коштів державного бюджету є держава Україна як учасник цивільних відносин (частина друга\~статті 2 ЦК України). Відповідно до частини першої\~статті 170 ЦК України\~держава набуває і здійснює права та обов`язки через органи державної влади у межах їхньої компетенції, встановленої законом. Таким чином, відповідачем у справі є держава, яка бере участь у справі через відповідний орган державної влади. Такими органами у цій справі є Міністерство внутрішніх справ України (дії посадової особи якого призвели до безспірного стягнення коштів) та Державна казначейська служба України (яка відповідно до законодавства є органом, який здійснює повернення коштів з державного бюджету). Кошти на відшкодування шкоди державою підлягають стягненню з Державного бюджету України. У таких справах резолютивні частини судових рішень не повинні містити відомостей про суб`єкта його виконання, номери та види рахунків, з яких буде здійснено безспірне списання коштів. На вказані обставини суди першої та апеляційної інстанцій уваги не звернули та дійшли помилкового висновку про стягнення коштів на відшкодування моральної шкоди безпосередньо з Державної казначейської служби України шляхом їх списання з єдиного казначейського рахунку". Аналогічний правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 18 серпня 2021 року по справі № 200/8310/18 (провадження № 61-14033св20). Враховуючи викладене, суд вважає доцільним стягнути з Державного бюджету України на користь позивача моральну шкоду в розмірі 850 грн.

Outcome: partial