Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-24 00:00:00

26 серпня 2024 року адвокат Литовченко С.І. звернувся в інтересах позивача до Балаклійського районного суду Харківської області із позовною заявою до Балаклійської міської ради Харківської область, у якій просить визначити [PERSON] двомісячний додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка залишилась після смерті [PERSON] , [INFO] , померлої [INFO] , оскільки шестимісячний строк після смерті спадкодавця вона пропустила з поважних причин. Обґрунтовуючи позовні вимоги, представник позивача зазначив, що [INFO] померла знайома позивача [PERSON] , [INFO] . У вересні 2023 року позивач дізналася, що [PERSON] за життя склала заповіт, яким заповідала позивачу належну їй земельну ділянку площею 6,8865 га, кадастровий номер 63200282400:02:000:0133, розташовану на території Гусарівської сільської ради Ізюмського району Харківської області. 23.09.2023 позивач звернулася із заявою про прийняття спадщини до приватного нотаріуса Ізюмського районного нотаріального округу Харківської області Голуб В.М. На своє звернення отримала від нотаріуса лист про відмову у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку зі спливом шестимісячного строку, визначеного законодавством для подачі заяви про прийняття спадщини. На обґрунтування поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини представник позивача вказує, що позивач вчасно не звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у передбачені законом строки, оскільки не знала про існування заповіту, складеного [PERSON] . Для оформлення спадщини після смерті [PERSON] позивачу необхідно встановити додатковий строк для прийняття спадщини, оскільки строк для подачі заяви про прийняття спадщини вона пропустила з поважних причин. Ухвалою від 27.08.2024 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 25.09.2024. 25 вересня 2024 року підготовче засідання відкладено за клопотання представника позивача про витребування доказів з Балаклійської державної нотаріальної контори Харківської області до 21.10.2024. Ухвалою від 21.10.2024 клопотання представника позивача про заміну неналежного відповідача задоволено, замінено відповідача Балаклійську міську раду Харківської області належним відповідачем Балаклійською міською військовою адміністрацією Ізюмського району Харківської області. Позивач у підготовче засідання не з`явилася, її представник подав до суду заяву про розгляд справи за відсутності позивача та її представника, позовні вимоги підтримав. Представник відповідача Балаклійської міської військової адміністрації Ізюмського району Харківської області в судове засідання не з`явився. Подав заяву про визнання позову та розгляд справи за його відсутності. У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, згідно з ч.\~2 ст.\~247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Частиною 3 статті 200 ЦПК України встановлено, що за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Згідно із ч.\~4 ст.\~206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про задоволення позову з таких підстав. Відповідно до ч.\~1 ст.\~13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно з ч.\~1 ст.\~81\~ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом встановлені такі обставини і визначені відповідні до них правовідносини. Позивач [PERSON] народилася [INFO] у с.\~Червона Гусарівка Балаклійського району Харківської області, зареєстрована у [ADDRESS] , що підтверджується копією її паспорта громадянина України (а.с.\~9). З копії свідоцтва про смерть, серії [NUMBER] , виданого 08.12.2022, вбачається, що [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] у м.\~Балаклія Ізюмського району Харківської області (а.с.\~11). 30\~липня 2021\~року [PERSON] \~склала заповіт,\~яким заповідала\~належну їй\~на праві\~особистої приватної\~власності земельну\~ділянку площею\~6,8865\~га,\~кадастровий номер\~6320282400:02:000:0133,\~розташовану на\~території Гусарівської\~сільської ради,\~для ведення\~товарного сільськогосподарського\~виробництва, [PERSON] , [INFO] (а.с.\~12, 18-24). Згідно з довідкою, виданою 27.09.2023 виконавчим комітетом Балаклійської міської ради Харківської області, [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , була зареєстрована одна за адресою: [ADDRESS] (а.с.\~14). 27 вересня 2023 року [PERSON] звернулась до приватного нотаріуса Ізюмського районного нотаріального округу Харківської області Голуб В.М. із заявою про прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] (а.с.\~15-16). Листом приватного нотаріуса Ізюмського районного нотаріального округу Харківської області Голуб В.М. позивачу було роз`яснено, що їй як спадкоємцю за заповітом, яка не була зареєстрована на момент смерті разом із спадкодавицею, необхідно було подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини до 6-ти місяців від дня відкриття спадщини. Проте позивач таку заяву у вказаний строк не подала. Отже для визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини їй необхідно звернутися з відповідною заявою до суду (а.с.\~17). За загальним правилом положення про спадкування, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Згідно з частиною третьою статті 1272\~ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272\~ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1)\~у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2)\~ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року №\~6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. На запит суду з Балаклійської державної нотаріальної контори 10.10.2024 надійшла відповідь, згідно з якою після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , ніхто із спадкоємців з будь-якими заявами до нотаріальної контори не звертався, спадкова справа не заводилась. Вказане підтверджується також інформаційною довідкою зі спадкового реєстру, у відповідності до якої, відомості щодо [PERSON] у Спадковому реєстрі відсутні (а.с.\~44, 45). На обґрунтування поважності причини пропуску строку звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини позивач зазначає, що не знала про існування складеного на її користь заповіту, а тому не подала вказану вище заяву у визначений законодавством шестимісячний строк. Необізнаність про наявність заповіту може вважатися поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини винятково для осіб, які не є спадкоємцями за законом першої черги або кожної наступної черги спадкоємців за законом, у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, які набували право на спадкування за законом (закликані до спадкування). Такого висновку дійшла Верховна Палата Верховного Суду у своїй постанові від 26 червня 2024 року у справі №\~686/5757/23 (провадження №\~14-50цс24 ). Згідно з правовим висновком, викладеним Верховним Судом України у постанові від 06 вересня 2017 року у справі №\~6-496цс17, під час вирішення питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Свобода заповіту охоплює особисте здійснення заповідачем права на заповіт шляхом вільного волевиявлення, яке, будучи належно вираженим, підлягає правовій охороні і після смерті заповідача. Свобода заповіту як принцип спадкового права включає, серед інших елементів, також неодмінність поваги до волі заповідача та обов`язковість її виконання. Тобто, складаючи заповіт, спадкодавець виражає свою волю на набуття спадкоємцем права на визначене в ньому майно. Таким чином, позивач, не будучи спадкоємцем першої черги або кожної наступної черги спадкоємців за законом, за відсутності спадкоємців попередньої черги, які набували право на спадкування за законом (закликані до спадкування), не була обізнана про існування заповіту, складеного [PERSON] на її користь, тому не звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у передбачений законом шестимісячний строк. Враховуючи вищенаведене, суд визнає поважними причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини після [PERSON] . Визнання відповідачем пред`явленого позову не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. Беручи до уваги вищенаведене, суд дійшов висновку, що зазначені позивачем обставини, у зв`язку з якими вона пропустила строк для прийняття спадщини, є об`єктивними, створили для неї істотні труднощі для вчинення дій, пов`язаних із прийняттям спадщини, у зв`язку з чим позовні вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини підлягають задоволенню.

Outcome: approved