Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-19 00:00:00

Позивачі [PERSON] \~та [PERSON] звернулися до\~суду з\~позовною заявою\~до [PERSON] про визнання права власності в порядку спадкування за законом, поділ спільного сумісного майна, виділ частки із майна. Позов мотивований тим, що позивачі є спадкоємцями померлого [INFO] батька [PERSON] . До складу спадкового майна входить 33/100 часток житлового будинку, що розташований у [ADDRESS] , а також земельна ділянка, що належала покійному на праві спільної сумісної власності разом з відповідачем. Позивачами була успадкована частина будинку у встановленому законом порядку та отримані відповідні свідоцтва про право на спадщину, згідно з якими позивачі є спадкоємцями майна померлого [PERSON] кожен в 1/2 частці. Проте успадкувати земельну ділянку не представилось можливим у нотаріальному порядку через відсутність конкретної частки померлого у майні, так як земельна ділянка має статус спільної сумісної власності. Позивачі зазначають, що ще до смерті спадкодавця між ним та відповідачем встановився відповідний порядок користування спільним майном, відповідно до часток у будинку та господарських будівлях, який відображено у кадастровому плані, та який підтримується позивачами. Так, згідно з цим планом ділянка 1 білого кольору розміром 0,0635 га, що становить 127/200 часток - перебуває у користуванні відповідача, а ділянка 2 зеленого кольору розміром 0,0365 га, що становить 73/200 часток - перебуває у користуванні позивачів-спадкоємців. Іншого способу оформлення спадкових прав на земельну ділянку у позивачів немає, тому вони звернулися до суду з цим позовом та просили: -\~визнати за\~ [PERSON] \~та [PERSON] \~право спільної\~сумісної власності\~на земельну\~ділянку, розташовану по\~ [ADDRESS] ,\~з кадастровим\~номером: 0510100000:02:073:0231,\~в порядку\~спадкування за законом після смерті батька [PERSON] , яка належала померлому згідно зі свідоцтвом про право власності на нерухоме майно серії [NUMBER] ; -\~припинити право\~спільної сумісної\~власності на\~земельну ділянку,\~розташовану по [ADDRESS] , з кадастровим номером: 0510100000:02:073:0231, шляхом її поділу між співвласниками; - виділити [PERSON] 1\\2 частку земельної ділянки, позначеної на кадастровому плані земельним кольором, розміром 0,0365 га, що становить 73/200 часток; - виділити [PERSON] 1\\2 частку земельної ділянки, позначеної на кадастровому плані земельним кольором, розміром 0,0365 га, що становить 73/200 часток; - судові витрати залишити за позивачами. До початку розгляду справи по суті позивачами було подано до суду заяву про збільшення позовних вимог, відповідно до якої вони просили: - визнати за [PERSON] та [PERSON] право спільної сумісної власності на земельну ділянку, розташовану по [ADDRESS] , з кадастровим номером: 0510100000:02:073:0231, в порядку спадкування за законом після смерті батька [PERSON] , яка належала померлому згідно зі свідоцтвом про право власності на нерухоме майно серії [NUMBER] ; - припинити право спільної сумісної власності на земельну ділянку, розташовану по [ADDRESS] , з кадастровим номером: 0510100000:02:073:0231 між [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] відповідно до додатку №6, варіанту №5 розподілу згідно з висновком експерта за результатами проведення судової земельно-технічної експертизи №746 від 25 червня 2024 року Товариством з обмеженою відповідальністю «Подільський центр судових експертиз»; - поділити земельну ділянку позначену на кадастровому плані жовтим кольором, розміром 0,0410 га, та 0,0087 га., розташовану по [ADDRESS] , по 1\\2 частки між [PERSON] та [PERSON] .Ст. відповідно до датку №6, варіанту №5 розподілу, згідно з висновком експерта за результатами проведення судової земельно-технічної експертизи №746 від 25 червня 2024 року Товариством з обмеженою відповідальністю «Подільський центр судових експертиз»; - залишити земельну ділянку площею 0,0006 га, позначену у додатку №6, варіанту №5 розподілу, згідно з висновком експерта за результатами проведення судової земельно-технічної експертизи №746 від 25 червня 2024 року Товариством з обмеженою відповідальністю «Подільський центр судових експертиз», зеленим кольором у спільному користуванні між усіма співвласниками; - судові витрати стягнути з відповідача. Ухвалою суду\~від 24.07.2023\~року прийнято позовну\~заяву до\~розгляду,\~відкрито провадження\~у справі,\~вирішено справу\~розглядати в\~загальному позовному\~провадженні,\~надано строк\~відповідачу на подання до суду відзиву на позовну заяву. Ухвалою суду\~від 25.09.2023 року витребувано\~у приватного нотаріуса Вінницького міського\~нотаріального округу Хоменко Л.В. належним чином\~посвідчену копію спадкової справи за №67888865, номер у нотаріуса 2/2021 від 29.06.2021 року, станом на дату її надання до суду. Зобов`язано Головне управління Держгеокадастру у Вінницькій області надати для огляду та дослідження в судовому засіданні належним чином посвідчену копію технічної документації із землеустрою на земельну ділянку площею 0,1 га, кадастровий номер: 0510100000:02:073:0231, розташовану за адресою: [ADDRESS] . Ухвалою суду від 25.09.2023 року задоволено клопотання представника відповідача та залучено до участі у справі в якості співвідповідача Вінницьку міську раду з роз`ясненям права на подачу відзиву на позовну заяву. Також ухвалою\~суду від\~25.09.2023\~року визнано\~обов`язкову явку\~відповідача [PERSON] в судове засідання у вказаній цивільній справі для надання особистих пояснень. 02.10.2023 року до суду надійшли матеріали спадкової справи №2/2021, заведеної 29.06.2021 року до майна померлого [PERSON] 04.10.2023 року до суду надійшла копія технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі [PERSON] , [PERSON] , розташованої за адресою: [ADDRESS] . Ухвалою суду від 01.12.2023 року клопотання представника позивача - адвоката Жовміра О.В. було задоволено та призначено у цивільній справі судову земельно-технічну експертизу, проведення якої доручити експертам ТОВ «Подільський центр судових експертиз». Витрати, пов`язані з проведенням судової експертизи покладено на позивача [PERSON] . До отримання висновку експертизи провадження у справі зупинено. Провадження у справі поновлено ухвалою суду від 05.01.2024 року для вирішення питання про надання додаткових матеріалів необхідних для проведення експертизи. Ухвалою суду\~від 30.01.2024 року витребувано у комунального підприємства «Вінницьке міське бюро технічної інвентаризації» інвентаризаційну справу на будинковолодіння за адресою: [ADDRESS] , а також у Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області - інформацію в електронному вигляді (в форматі .bmf або .xml) з бази даних Державного земельного кадастру на технічних носіях про розмір, межі та конфігурацію земельної ділянки площею 0,1000 га, кадастровий номер: 0510100000:02:073:0231, розташовану за адресою: [ADDRESS] . 13.02.2024 року до суду надійшли матеріали інвентаризаційної справи №2/202116473 на об`єкт нерухомого майна, розташований в [ADDRESS] . 14.02.2024 року до суду надійшла інформація на технічних носіях земельної ділянки кадастровий номер 0510100000:02:073:0231. Ухвалою суду від 01.04.2024 року клопотання експерта ТОВ «Подільський центр судових експертиз» про надання додаткових матеріалів необхідних для проведення експертизи визнано виконаним та направлено повторно ухвалу суду від 01.12.2023 року та витребуванні докази для продовження проведення призначеної судової земельно-технічної експертизи. Ухвалою суду від 01.07.2024 року провадження у справі поновлено, в зв`язку з надходженням висновку експерта. Ухвалою суду від 07.10.2024 року прийнято до провадження заяву позивачів про збільшення розміру позовних вимог від 25.09.2024 року. Так,\~на виконання\~вимог ухвали\~суду,\~у визначений\~судом строк,\~представником відповідача\~ [PERSON] \~було надано\~суду відзив\~на позовну\~заяву,\~відповідно до\~якого позовні\~вимоги є\~необґрунтованими та\~такими,\~що не\~підлягають задоволенню.\~Відповідач не\~оспорює факт\~того,\~що позивачі\~є спадкоємцями\~померлого [INFO] батька\~ [PERSON] .\~Також відповідачем\~не оспорюється\~факт оформлення\~спадкової справи\~№2/2021\~від 29.06.2021\~року щодо\~майна померлого\~в частині\~будинку та\~в частині\~винесеної постанови\~від 28.02.2023\~року про\~відмову у\~вчиненні нотаріальної\~дії в\~межах спадкової\~справи 2/2021.\~Представник повідомляє,\~що у\~справах про\~визнання права\~власності у\~порядку спадкування\~належним відповідачем\~є спадкоємець,\~який прийняв\~спадщину,\~а у\~випадку його\~відсутності,\~усуненні від\~права на\~спадкування,\~неприйняття ним\~спадщини,\~а також\~відмови від\~її прийняття,\~належним відповідачем\~є відповідний\~орган місцевого\~самоврядування.\~Тому позивач\~ [PERSON] \~невірно обрала\~сторону для\~вирішення спору\~в суді.\~З приводу\~позивача [PERSON] ,\~то ним\~також не\~вірно обрано\~спосіб захисту\~прав,\~оскільки він\~не звертався\~в межах\~встановленого строку\~для оформлення\~спадщини на\~земельну ділянку\~та не\~отримував відмову\~нотаріуса у\~вчиненні нотаріальної\~дії в\~межах спадкової\~справи 2/2021.\~Земельна ділянка,\~яка розташована\~за адресою:\~ [ADDRESS] \~га,\~кадастровий номер\~0510100000:02:073:0231,\~належить в\~рівних невизначених\~долях на\~праві приватної\~спільної сумісної\~власності відповідачу\~та померлому\~ [PERSON] .\~Спільна сумісна\~власність полягає\~в тому,\~що її\~учасники не\~мають наперед\~визначених часток.\~Всі співвласники\~спільної сумісної\~власності мають\~рівні права\~щодо володіння,\~користування та\~розпорядження земельною\~ділянкою.\~Враховуючи вимоги\~ч.\~5\~ст.\~89\~ЗК України\~поділ земельної ділянки, яка є у спільній сумісній власності, з виділенням частки співвласника, може бути здійснено за умови попереднього визначення розміру земельних часток, які є рівними, якщо інше не передбачено законом або не встановлено судом. Проте позивачі звертаючись до суду з позовом всупереч цьому Закону не вимагають виділу частки та визнання на неї права власності, що свідчить про невірно обраний спосіб захисту. Згідно зі ст. 86 ЗК України земельна ділянка може знаходитись у спільній власності з визначенням частки кожного з учасників спільної власності (спільна часткова власність) або без визначення часток учасників спільної власності (спільна сумісна власність). Також представник зазначив, що документ який встановлює межі спірної земельної ділянки не може вважатися доказом, оскільки ґрунтується на припущеннях. Так, цей документ є відмінним від того, що знаходиться у відповідача, виданий Подільським ДП геодезії, картографії та кадастру. Відмінність полягає у розмірі, визначенні часток співвласників, переліку угідь, розміром загальної площі тощо. Враховуючи викладене вище, представник відповідача просив відмовити позивачам в задоволенні позову, закрити провадження у справі та стягнути судові витрати на правову допомогу на користь відповідача. В судове засідання позивач [PERSON] не з`явилася, проте її представник подав до суду заяву, в якій просив судове засідання провести без його участі, позовні вимоги підтримує у повному обсязі та просить їх задовольнити. Також зазначив, що позивачі не заявляли позовних вимог до Вінницької міської ради, яка була залучена співвідповідачем згідно з клопотанням представника відповідача [PERSON] . При зверненні до суду позивачі були впевнені, що розгляд справи буде нетривалим без залучення адвоката та завершиться мировою угодою, тому попередній розрахунок судових витрат обмежується розміром судового збору. Однак, відповідач змінила власну позицію, заперечила щодо задоволення позовних вимог, що призвело до залучення позивачем адвоката та понесення на нього витрат в розмірі 20000,00 грн. Крім того, позивач вимушена була понести витрати на проведення експертизи в розмірі 11200,00 грн. Також позивачами було сплачено судовий збір. Представник просив суд врахувати, що позовних вимог до Вінницької міської ради позивачами заявлено не було, співвідповідачем Вііницьку міську раду було залучено за клопотанням відповідача, явка якої до судового засідання була визнана обов`язковою, так і не прибула до суду, тому просив суд при ухвалені рішення покласти всі судові витррати, які вказані у цій заяві, саме на відповідача [PERSON] . Враховуючи викладене, просив стягнути із [PERSON] понесені позивачами судовий збір, згідно з квитанціями, які містяться у матеріалах справи на суму 3541,56 грн., 3542,00 грн., 1073,60 грн., 1073,00 грн.; понесені витрати на проведення експертизи в розмірі 11200,00 грн. та понесені витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 20000,00 грн. Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явився, проте його представник подала до суду заяву, в якій просила справу розглядати за її відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. В судове засідання [PERSON] не з`явилася, проте її представник подала до суду заяву, в якій просила розглянути справу без їх участі в порядку письмового провадження, позов не визнають, проти задоволення позовних вимог заперечують. Представник Вінницької міської ради в судове засідання не з`явився, проте подав до суду письмові пояснення, відповідно до яких жодної позовної вимоги до Вінницької міської ради не заявлено, а також не наведено обставин, відповідно до яких Вінницька міська рада вчиняла дії чи бездіяльність, чим порушила права позивача. Тому Вінницька міська рада є неналежним відповідачем у вказаній справі. Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість встановлення належності відповідачів й обґрунтування позову є обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. Представник зазначив, що пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Враховуючи викладене, просить в задоволенні позову до Вінницької міської ради відмовити в повному обсязі. Згідно із ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявляти клопотання про розгляд справи за його відсутності. Дослідивши матеріали\~цивільної справи, спадкової справи\~№2/2021, інвентаризаційної справи\~№16473\~на житловий\~будинок, суд дійшов\~висновку,\~що позов підлягає задоволенню з таких підстав. З Витягу з рішення №544 від 27.04.2000 року вбачається, що виконавчим комітетом Вінницької міської ради було надано земельну ділянку по [ADDRESS] площею 1000 кв.м. в постійне спільне користування для обслуговування житлового будинку та 348 кв.м. в тимчасове довгострокове користування строком на 10 років, під городництво (без права забудови) [PERSON] згідно зі свідоцтвом про право на будівлю від 26.11.87 року №246 на 77/100 частину житлового будинку і [PERSON] згідно з договором купівлі-продажу від 06.07.89 року №1-1593 на 23/100 частину житлового будинку (Т.1 а.с. 94). Вказаний розмір часток зазначеного вище будинковолодіння також відображений і в довідці-характеристиці №11769 від 03.12.2001 року (Т. 1 а.с. 95). Відповідно до\~свідоцтва про\~право на\~спадщину за\~заповітом,\~виданого державним нотаріусом\~Першої вінницької\~державної нотаріальної контори\~Болотновою М.М. 11.09.2010\~року,\~ [PERSON] є спадкоємцем\~майна померлого чоловіка [PERSON] ,\~а саме 77/100\~часток житлового\~будинку з прибудовами,\~господарськими будівлями\~та спорудами, що знаходиться в [ADDRESS] \~(Т.1\~а.с.\~8). Факт реєстрації\~права власності\~за відповідачем,\~на підставі вказаного\~свідоцтва,\~підтверджується Витягом\~про реєстрацію\~права власності\~на нерухоме\~майно від 22.09.2010 року (Т. 1 а.с. 9). Згідно зі свідоцтвом про право на спадщину за законом, виданого 03.09.2008 року державним нотаріусом Першої вінницької державної нотаріальної контори Надольською О.А., [PERSON] є спадкоємцем майна померлої дружини [PERSON] , яке складається з 23/100 часток житлового будинку з відповідною часткою господарських будівель під номером [ADDRESS] (Т. 1 а.с. 186 на звороті). Матеріалами справи\~встановлено,\~що земельна ділянка для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), загальною площею 0,1 га, кадастровий номер 0510100000:02:073:0231, належить на правах приватної спільної сумісної власності [PERSON] та [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 02.01.2014 року серії МАК №530067, індексний номер 15792587, виданого Реєстраційною службою Вінницького міського управління юстиції Вінницької області (без визначення часток кожного співвласника) (Т. 1 а.с. 10). В цей же день було здійснено державну реєстрацію права власності на спірну земельну ділянку на підставі вказаного вище свідоцтва (Т. 1 а.с. 11, 167-169). Згідно зі\~свідоцтвом про\~смерть серії\~ [NUMBER] [PERSON] помер [INFO] у м. Вінниці (Т. 1 а.с. 120). Матеріалами справи підтверджується факт родинних стосунків померлого з позивачами, а саме що [PERSON] був батьком для [PERSON] , [PERSON] (Т. 1 а.с. 121, 126, 149-152). Судом встановлено,\~що після\~смерті [INFO] [PERSON] приватним\~нотаріусом Вінницького міського\~нотаріального округу Хоменко Л.В.\~була заведена 29.06.2021 року спадкова справа №2/2021, що підтверджується Витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі. Спадкоємцями майна померлого є позивачі (Т. 1 а.с. 14-17). Як вбачається\~з матеріалів\~спадкової справи\~№ 2/2021\~(Т.\~1\~а.с.\~116-178),\~29.06.2021\~року позивач [PERSON] \~звернувся до\~приватного нотаріуса Вінницького міського\~нотаріального округу\~Хоменко Л.В.\~із заявою\~про прийняття\~спадкового майна\~після смерті [INFO] батька [PERSON] \~(Т.\~1 а.с.\~117\~на звороті). В цей же день також була подана заява від позивача [PERSON] про прийняття спадщини (Т. 1 а.с. 124). В зв`язку з викладеним вище, суд не приймає до уваги твердження представника відповідача [PERSON] проте, що [PERSON] не звертався в межах шестимісячного строку до нотаріуса для оформлення спадкових прав на земельну ділянку. Крім того, матеріалами справи встановлено, що він отримав свідоцтво на частину спадкового майна, а тому строк подачі заяви ним не пропущено, а тому у нього відсутня необхідність звертатись до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання заяви. Відповідно до\~свідоцтв про\~право на\~спадщину за\~законом,\~виданого приватним\~нотаріусом Вінницького міського\~нотаріального округу Хоменко Л.В. 07.11.2022\~року, [PERSON] та\~ [PERSON] є\~спадкоємцями майна\~померлого батька [PERSON] , а саме в розмірі по 1/2 частці з 23/100 часток житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, який розташований за адресою: [ADDRESS] (Т. 1 а.с. 12, 13). На підставі вказаних свідоцтв приватним нотаріусом було здійснено державну реєстрацію житлового будинку за позивачами (Т. 1 а.с. 18, 19). Постановою приватного нотаріуса Вінницького міського\~нотаріального округу Хоменко Л.В. від 28.02.2023\~року [PERSON] було відмовлено\~у видачі\~свідоцтва про\~право на\~спадщину за законом на земельну ділянку, розташовану за адресою: [ADDRESS] , передану для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна длілянка), належну її батькові [PERSON] , який помер [INFO] , оскільки нотаріус не визначає склад спадкового майна (Т. 1 а.с. 20-21). З огляду на викладение вище, суд не приймає до уваги твердження представника відповідача [PERSON] проте, що [PERSON] не отримував відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, оскільки з матеріалів спадкової справи встановлено, що останній звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадкового майна та на частину майна отримав свідоцтво. Слід відзначити, що одному із спадкоємців ( [PERSON] ) майна померлого було відмовлено у видачі свідоцтва на земельну ділянку, тому суд вважає, що за відсутності визначення частки майна померлого нотаріус також не має змоги визначити склад спадкового майна і для [PERSON] . ТОВ «Подільський\~центрсудових експертиз»\~було проведено\~судову земельно-технічну\~експертизу (висновок\~експерта №746\~від 25.06.2024\~року),\~якою надано\~варіанти №1,\~№2,\~№3,\~№4,\~№5,\~№6\~поділу земельної\~ділянки площею\~0,1\~га з\~кадастровим номером\~0510100000:02:073:0231, яка розташована\~за адресою:\~ [ADDRESS] ,\~які описані\~в дослідницькій\~частині та графічно\~зображені на\~схемах в\~Додатках №1,\~№2,\~№3,\~№4,\~№5,\~№6,\~№7\~до цього\~Висновку (Т.\~2\~а.с. 61-94). Слід зазначити, що по варіантах № [NUMBER] , №4, №5, №6, наданого експертом, відсутні відхилення від ідеальних часток по 500,0 кв.м. Проаналізувавши всі шість варіантів розподілу в\~натурі часток\~земельної ділянки,\~суд погоджується\~з думкою\~представника позивача що варіант №5\~висновку експерта\~є найбільш\~прийнятним,\~оскільки сторони були присутні при проведенні огляду предмета дослідження судовим експертом та останній встановив фактичний порядок користування домоволодіння. Також експерт зазначив, що в середині земельної ділянки встановлені паркани із металевої сітки, які визначають фактичний порядок користування земельною ділянкою між співвласниками. Судом встановлено, що між співвласниками домоволодіння (сторонами) відсутня згода на виділ часток у земельній ділянці в натурі. Згідно зі ст. 16 ЦК України, суд може захистити цивільне право або інтерес у спосіб, що встановлений договором або законом, а тому у даному випадку існують підстави та необхідність для захисту прав позивачів. Встановленим судом фактичним обставинам у справі відповідають правовідносини, врегульовані нормами спадкового права, а також нормами ЦК України щодо власності. Згідно зі ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Статтею 1218 ЦК визначено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (ч. 5 ст. 1268 ЦК України). Згідно зі ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 1296 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Відповідно до ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. У п. 3.1. листа Пленуму Вищого спеціалізованого суду України від 16.05.2013 року №24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» міститься роз`яснення судам про те, що умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об`єкти нерухомості, в тому числі житловий будинок, інші споруди, земельну ділянку є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством України порядку. Відповідно до ч. 1 ст. 41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Відповідно до ч. 1 ст. 317 ЦК України, власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Відповідно до ч.1 ст. 355 ЦК України, майно, яке є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності. Зі змісту ст. 357 ЦК вбачається, що під терміном «визначення часток» законодавець розуміє визначення (встановлення) розміру частки співвласника у спільному сумісному майні. Згідно з ч. 1 ст. 368 ЦК України, спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю. Відповідно до ст. 370 ЦК України співвласники мають право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній сумісній власності, крім випадків, установлених законом. У разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників управі спільної сумісної власностіє рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду. Виділ частки із майна, що є у спільній сумісній власності, здійснюється у порядку, встановленому статтею 364 цього Кодексу. Так, за змістом ч.ч. 1, 3 ст. 364 ЦК України, співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації. Відповідно до ч.ч. 1, 2, 3 ст. 372 ЦК України,\~майно,\~що є\~у спільній\~сумісній власності,\~може бути\~поділене між\~співвласниками за\~домовленістю між\~ними,\~крім випадків,\~установлених законом.\~У разі\~поділу майна,\~що є\~у спільній\~сумісній власності,\~вважається,\~що частки\~співвласників у\~праві спільної\~сумісної власності\~є рівними,\~якщо інше\~не встановлено\~домовленістю між\~ними або\~законом.\~За рішенням\~суду частка\~співвласника може\~бути збільшена\~або зменшена\~з урахуванням\~обставин,\~які мають\~істотне значення. У разі поділу майна між співвласниками право спільної сумісної власності на нього припиняється. Відповідно до роз`яснень, що містяться у п. 5 постанови Пленуму Верховного суду України від 22.12.1995 року №20 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», частка учасника спільної сумісної власності визначається при поділі майна, виділі частки з спільного майна, зверненні стягнення на майно учасника спільної власності за його боргами, відкритті після нього спадщини. При відсутності доказів про те, що участь когось з учасників спільної сумісної власності (крім сумісної власності подружжя) у надбанні майна була більшою або меншою - частки визначаються рівними. Відповідно до положень постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування», у разі смерті співвласника частки кожного із співвласників у праві спільної власності є рівними, якщо інше не було встановлено договором між ними. Частка померлого співвласника не може бути змінена за рішенням суду. Частиною 1 ст. 86 ЗК України передбачено, що земельна ділянка може знаходитись у спільній власності з визначенням частки кожного з учасників спільної власності (спільна часткова власність) або без визначення часток учасників спільної власності (спільна сумісна власність). Земельна ділянка може належати на праві спільної сумісної власності лише громадянам, якщо інше не встановлено законом. У спільній сумісній власності перебувають земельні ділянки, зокрема, співвласників жилого будинку. Володіння, користування та розпорядження земельною ділянкою спільної сумісної власності здійснюються за договором або законом. Співвласники земельної ділянки, що перебуває у спільній сумісній власності, мають право на її поділ або на виділення з неї окремої частки, крім випадків, установлених законом. Поділ земельної ділянки, яка є у спільній сумісній власності, з виділенням частки співвласника, може бути здійснено за умови попереднього визначення розміру земельних часток, які є рівними, якщо інше не передбачено законом або не встановлено судом (ст. 89 ЗК України). Судом в\~ході розгляду\~справи встановлено,\~що частки\~співвласників у\~спільній сумісній\~власності на\~земельні ділянки\~не визначені,\~співвласником земельних\~ділянок була\~померла особа\~ [PERSON] \~та відповідач,\~а позивачі\~як спадкоємці\~не можуть\~у позасудовий\~спосіб за\~погодженням із\~іншими співвласниками\~визначити розмір\~своїх часток, та не\~мають змоги\~належним чином\~розпоряджатись належним їм майном,\~оскільки їх розмір частки не визначенний, відповідно до розміру частки в праві власності на житловий будинок. Суд зазначає, що будь-яких домовленостей між співвласниками житлової будівлі щодо іншого розміру часток (крім як право на земельну ділянку пропорційно часткам осіб у вартості будівлі та споруди) у праві спільної сумісної власності судом не встановлено (суду з цього приводу не надано жодних доказів). При цьому суд враховує роз`яснення Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, що викладені в п. 3.4. Інформаційного листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 24-753/0/4-13 від 16.05.2013 року, де зазначено, що у разі відмови нотаріуса видати свідоцтво про право на спадщину, спадкоємці учасника спільної сумісної власності мають право звернутися з позовом про визначення частки майна, належної померлому на праві спільної сумісної власності. Таким чином,\~розглянувши справу\~в межах\~заявлених позовних\~вимог,\~встановивши правовий\~характер спірних\~правовідносин,\~шляхом дослідження\~всебічно,\~повно,\~безпосередньо та\~об`єктивно\~наявні у\~справі докази,\~оцінивши їх\~належність,\~допустимість,\~достовірність,\~достатність і\~взаємний зв`язок\~у сукупності,\~з`ясувавши\~усі обставини\~по справі,\~які складають\~правову підставу\~позову,\~суд дійшов\~висновку про\~те,\~що наявні\~правові підстави\~для задоволення\~позовних вимог [PERSON] та [PERSON] . При подачі позову до суду позивачем [PERSON] було сплачено судовий збір в загальному розмірі 4615,15 грн. (Т.1 а.с. 24, 56), тому, відповідно до ст. 141 ЦПК України, сума сплаченого судового збору підлягає стягненню з відповідача [PERSON] на її користь. При подачі позову до суду позивачем [PERSON] було сплачено судовий збір в загальному розмірі 4615,15 грн. (Т.1 а.с. 54, 55), тому, відповідно до ст. 141 ЦПК України, сума сплаченого судового збору підлягає стягненню з відповідача [PERSON] на його користь. Суд звертає увагу, що позовні вимог до Вінницької міської ради заявлено не було та судом не встановлено обставин щодо порушення нею прав позивачів, тому судові витрати не підлягають стягненню з Вінницької міської ради. Щодо вимоги\~позивачів про відшкодування витрат\~на оплату експертних\~послуг та витрат\~на професійну\~правничу допомогу\~в розмірі\~20000,00\~грн., то вона підлягає задоволенню з таких підстав. За ст. 133 ЦПК України судові витрати\~складаються з\~судового збору\~та витрат,\~пов`язаних\~з розглядом\~справи.\~До витрат,\~пов`язаних\~з розглядом\~справи,\~належать в тому числі витрати на професійну правничу допомогу та витрати пов`язані із проведенням експертизи. Положенням п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України визначено, що інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову на відповідача. З матеріалів справи вбачається, що позивачем [PERSON] було оплачено витрати за проведення експертизи в розмірі 11200,00 грн. (Т. а.с. 55), тому, відповідно до ст. 141 ЦПК України, сума сплаченого судового збору підлягає стягненню з відповідача [PERSON] на її користь. Витрати на професійну правничу допомогу є видом судових витрат і всі норми процесуального кодексу, які стосуються судових витрат відносяться також до витрат на професійну правничу допомогу. Статтею 137 ЦПК України визначено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правничої допомоги, входить до предмету доказування у справі. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Витрати повинні бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволені таких вимог. До суду\~на підтвердження\~витрат на\~професійну правничу\~допомогу представником\~позивача [PERSON] \~надано:\~ордер (Т.1\~а.с.\~75);\~копію свідоцтва\~про право\~на зайняття\~адвокатською діяльністю\~(Т.\~1\~а.с.\~75\~на звороті)\~та акт приймання-передачі\~виконаних робіт,\~який містить\~перелік наданих\~послуг та\~їх загальна вартість. Згідно з\~актом приймання-передачі\~виконаних робіт\~від 19.11.2023\~року до\~договору про\~надання правничої\~допомоги №б/н\~від 25.09.2023\~року,\~сторони договору\~(адвокат\~Жовмір О.В.\~та [PERSON] )\~засвідчили факт\~прийому робіт, виконаних адвокатом, а саме: підготовка позовної заяви та матеріалів до неї; узгодження правової позиції із замовником у звязку із відкриттям провадження у справі; підготовка та подання до суду клопотання про витребування доказів, обов`язкову участь відповідача; участь у підготовчому судовому засіданні; підготовка та подання до суду клопотання про призначення експертизи; участь у підготовчому судовому засіданні; підготовка та подання клопотання про витребування додаткових доказів за клопотанням експерта; участь у підготовчому судовому засіданні 07.10.2024 року; підготовка та подання до суду заяви про збільшення позовних вимог; участь у підготовчому судовому засіданні на стадії закриття підготовчого провадження; участь у судовому розгляді справи. Загальна ціна роботи, виконаної адвокатом, становить 20000,00 грн. У застосуванні критерію співмірності витрат на оплату послуг адвоката суд користується досить широким розсудом, який, тим не менш, повинен ґрунтуватися на критеріях, визначених у ч. 4 ст. 137 ЦПК України. Ці критерії суд застосовує за наявності наданих стороною, яка вказує на неспівмірність витрат, доказів та обґрунтування невідповідності заявлених витрат цим критеріям. Згідно з висновком Великої Палати у справі № 755/9215/15-ц при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. Важливими є також висновки у постановах Верховного Суду у справі № 905/1795/18 та у справі № 922/2685/19, де визначено, що суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої відбулося рішення, всі його витрати на адвоката, якщо,

Outcome: approved