Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-24 00:00:00

ТОВ «ФК «ФІНТРАСТ УКРАЇНА» звернулося до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором. Позовні вимоги мотивовані тим, що 07.01.2022 р між ТОВ «АВЕНТУС УКРАЇНА» та [PERSON] було укладено електронний договір № 534482 про надання споживчого кредиту. Зазначений кредитний договір було укладено відповідно до Правил надання коштів у позику, в тому числі і на умовах фінансового кредиту ТОВ «АВЕНТУС УКРАЇНА» затверджених наказом № 53-ОД від 16.01.2022 та розміщених на сайті https://creditplus.ua/ru/documents. Згідно з умовами кредитного договору відповідач отримав кредит у розмірі 10 000 грн., строком користування 30 днів, з процентною ставкою 1,90 % в день. 05.02.2022 р відповідач здійснив оплату на рахунок кредитора в розмірі нарахованих процентів за користування кредитом на суму 4\~275 грн. У зв`язку з чим, у відповідності до п. 1.4 та п. 4.2 Кредитного договору відбулося продовження строку кредиту ще на 30 днів з процентною ставкою 1,90% в день. 19.06.2023 р між ТОВ «АВЕНТУС УКРАЇНА» та ТОВ «ФК «ФІНТРАСТ УКРАЇНА» було укладено договір факторингу № 19.06/23-Ф, згідно з умовами якого ТОВ «АВЕНТУС УКРАЇНА» відступило ТОВ «ФК «ФІНТРАСТ УКРАЇНА» право грошової вимоги за кредитним договором, про що відповідача повідомлено на електронну пошту. Посилаючись на те, що відповідач не виконав свого обов`язку за кредитним договором позивач проситьсуд стягнути з [PERSON] \~заборгованість закредитним договором № 534482 в розмірі 33\~324,11 грн., які складаються з тіло кредиту - 10\~000 грн та нараховані проценти 19 570 грн, також інфляційні втрати 2 291, а також судові витрати та витрати на правову допомогу. Ухвалою Березівського районного суду Одеської області від 10.07.2024 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження та вирішено справу розглядати з повідомленням (викликом) сторін. Разом з подачею позову до суду позивачем подано клопотання про витребування доказів по справі. У клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу. Разом з цим, клопотання позивача всупереч положенням\~ст. 84 КПК України\~не обґрунтоване. Зокрема, в ньому не зазначено, які обставини можуть підтвердити чи спростувати докази, про витребування яких просить представник позивача, у зв`язку з чим підстави для задоволення клопотання про витребування доказів відсутні. У судові засідання 04.11.2024 р та 25.11.2024 р представник ТОВ «ФК «ФІНТРАСТ УКРАЇНА». не з`явилася. 25.11.2024 р надіслала на адресу суду клопотання про слухання справи у її відсутності. Позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить задовольнити їх (а.с.97). Відповідач відзив або заперечення на позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «ФІНТРАСТ Україна» до суду не надавав; в судове засідання 25.11.2024 року не з`явився . Однак, 25.11.2024 р надіслал до суду заяву про слухання справи у його відсутності. Позовні вимоги визнав частково. Суд вважає зазначити, що обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 - 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України"). Як відзначив суд у рішенні у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» (1989), сторона зобов`язана «демонструвати готовність брати участь у всіх етапах розгляду, що мають безпосередній стосунок до нього, утримуватися від використання прийомів для затягування процесу, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухань». \~ За таких обставин, у зв`язку з воєнним станом на території України, з урахуванням заяв сторін по справі, суд дійшов висновку про розгляд справи за їх відсутності, за наявними в матеріалах справи доказами. Врахувавши думку представника позивача, викладену ним в його письмовій заяві, та думку відповідача у його заяві від 25.11.2024 р, вивчивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що 07.01.2022 р між ТОВ «АВЕНТУС УКРАЇНА» та [PERSON] було укладено електронний договір № 534482 про надання споживчого кредиту, який підписано електронним цифровим підписом (а.с. 14-18). Згідно договору [PERSON] отримав кредит в розмірі 10 000,00 грн, строком на 30 днів. За користування кредитом клієнт сплачує процентну ставку в розмірі 1,90 % на день 19.06.2023 року між ТОВ «АВЕНТУС УКРАЇНА» та ТОВ «ФК «ФІНТРАСТ УКРАЇНА» було укладено договір факторингу № 19.06/23-Ф, у відповідності до умов якого ТОВ «АВЕНТУС УКРАЇНА» відступило ТОВ «ФК «ФІНТРАСТ УКРАЇНА» право грошової вимоги до боржників, зазначених в реєстрі боржників. Відповідно до витягу з реєстру боржників, який є додатком № 1 до договору факторингу № 19.06/23 Ф від 19.06.2023, ТОВ «ФК «ФІНТРАСТ УКРАЇНА» набуло права грошової вимоги до відповідача в сумі 29 570 грн, з яких: 10 000,00 грн. заборгованість за основним боргом; нараховані проценти \~ 19 570 грн (а.с. 37). Згідно із ст.\~526\~Цивільного кодексу\~України (далі ЦК України) зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК, інших актів цивільного законодавства. Відповідно до ч. 1 ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). На підставі ст.\~1054\~ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Згідно зі ст.\~1049\~ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику в строк та в порядку, що встановлені договором. На підставі ст.\~610\~ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання. На підставі ч. 2 ст. 639 ЦК України, якщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно-комунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі. З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що будь-який вид договору, який укладається на підставі Цивільного кодексу України, може мати електронну форму. Договір, укладений в електронній формі, є таким, що укладений у письмовому вигляді (ст.205,207 ЦК України). Відповідно до п. 1 ч. 1ст. 512 ЦК України, кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги). Згідно з ч. 1ст. 514 ЦК Українидо нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом. Таким чином, судом встановлено, що право вимоги за договором № 5693801 про надання споживчого кредиту від 14.06.2022, укладеним між ТОВ «АВЕНТУС УКРАЇНА» та [PERSON] перейшло до ТОВ «ФК «ФІНТРАСТ УКРАЇНА» на підставі договору факторингу № 19.06/23-Ф від 19.06.2023. Відповідно до ч. 1\~ст.\~1082 ЦК України\~боржник зобов`язаний здійснити платіж факторові за умови, що він одержав від клієнта або фактора письмове повідомлення про відступлення права грошової вимоги факторові і в цьому повідомленні визначена грошова вимога, яка підлягає виконанню, а також названий фактор, якому має бути здійснений платіж. В той же час суд вважає такими, що підлягають частковому задоволенню ТОВ ФК «Фінтраст Україна» в частині стягнення з відповідача заборгованості за простроченими відсотками. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Суд вважає зменшити розмір заборгованості за простроченими відсотками до 8\~461,96 грн., виходячи з наступного. Виходячи з принципу процесуальної рівності сторін і враховуючи обв`язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається, судом досліджено кожний доказ, наданий сторонами, який відповідає вимогам належності та допустимості доказів (п.27постанови Пленуму Верховного суду України від 12.06.2009 року №2 «Про практику застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції»), при цьому жодна із сторін не була поставлена судом у менш сприятливе становище, порівняно з іншою стороною, на чому наголошується у практиці Європейського суду з прав людини. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Так, у п.24 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Надточій проти України», в п.48 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Мала проти України» та в п.23 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Гурепка проти України №2» наголошується на принципі рівності спорінодному із складників ширшої компетенції справедливого судового розгляду, який передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище, порівняно з опонентом. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ При цьому, суд звертає увагу на те, що згідно з п.6 ч.1ст.3 ЦК України, загальними засадами цивільного законодавства є справедливість, добросовісність та розумність. Положеннями ст.ст.6,627 ч.1ЦК України, визначено, що сторони є вільними в укладенні договору, виборі контагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Таким чином, вимога щодо врахування принципу розумності, як і принципу справедливості, є прямою вимогою закону до договору. \~\~\~ \~ \~ \~ \~При вирішенні даного спору суд враховує, що одним із проявів верховенства права є положення про те, що право не обмежується лише законодавством як однією з його форм, а включає й інші соціальні регулятори. Справедливість одна з основних засад права і є вирішальною у визначенні його як регулятора суспільних відносин, одним із загальнолюдських вимірів права. Ця позиція суду ґрунтується, в тому числі, нарішенні Конституційного Суду України від 02.11.2004 року №15-рп/2004у\~справі №1-33/2004. \~\~\~\~\~ \~Так, суд вважає зазначити, що у пункті 4.1.Рішення Конституційного Суду України від 02.11.2004 року № 15-рп/2004у\~справі № 1-33/2004 зазначено, що відповідно до частини першої статті 8\~Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Верховенство права - це панування права в суспільстві. Верховенство права вимагає від держави його втілення у правотворчу та правозастосовну діяльність, зокрема у закони, які за своїм змістом мають бути проникнуті передусім ідеями соціальної справедливості, свободи, рівності тощо. Одним з проявів верховенства права є те, що право не обмежується лише законодавством як однією з його форм, а включає й інші соціальні регулятори, зокрема норми моралі, традиції, звичаї тощо, які легітимовані суспільством і зумовлені історично досягнутим культурним рівнем суспільства. Всі ці елементи права об`єднуються якістю, що відповідає ідеології справедливості, ідеї права, яка значною мірою дістала відображення в Конституції України. \~\~\~\~\~\~\~\~ З огляду на вказані положення, суд вважає, що нарахування заборгованості за простроченими відсотками фактично майже в два рази перевищує заборгованість за кредитом, також може свідчити на не справедливі умови договору та фактично є надмірним тягарем для відповідача щодо сплати кредиту, а тому суд вважає зменшити їх у цій частині до 8\~461,96 грн. \~\~\~\~ \~ \~ \~ \~При оцінці наслідків порушення зобов`язань відповідача за кредитним договором, застосовуючи принципи добросовісності, розумності і справедливості, враховуючи відсутність чіткого нормативно закріпленого механізму зменшення розміру кредитних зобов`язань, суд вважає можливим і необхідним зменшити розмір заявленої позивачем до стягнення суми з 33\~324,11 грн до 22\~216,07 грн. \~\~\~ \~ \~ \~ \~З огляду на вищевказане суд вважає, що позов Товариства з\~обмеженою відповідальністю\~"Фінансова\~компанія «Фінтраст\~Україна» до\~ [PERSON] про\~стягнення заборгованості\~за кредитним\~договоромнеобхідно задовольнити частково та стягнути з останнього на користь позивача заборгованість у розмірі 22 216 грн. 07 коп. Крім того відповідно до\~ст. 141 ЦПК України, стягненню з відповідача на користь позивача підлягає судовий збір у розмірі 1614,94 грн. відповідно до частини задоволених вимог. Щодо стягнення витрат на правничу допомогу суд виходить з наступного. Частиною 4 ст. 137 ЦПК України передбачено, що розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. При визначенні суми відшкодування витрат на професійну правничу допомогу суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. На підтвердження понесених витрат, представником позивача було надано договір про надання правової допомоги №07/07-2022 від 07.07.2022, укладеного між адвокатом Крюковою М.В та ТОВ «ФК «ФІНТРАСТ УКРАЇНА» (а.с.57-58), копія рахунку на оплату по замовленню №30/05 від 30.05.2024 (а.с.39) та копію свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю (а.с.36). Враховуючи викладене, а також те, що заявлені представником позивача витрати у сумі 10000,00 грн. є неспівмірними із складністю цієї справи та враховуючи співмірність із заявленими вимогами, суд дійшов висновку про часткове задоволення витрат на правову допомогу в сумі 1000,00 грн.

Outcome: partial