Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-13 00:00:00

27.09.2024 [PERSON] звернулася до Старосамбірського районного суду Львівської області із зазначеною позовною заявою, в якій просить суд встановити факт родинних відносин, а саме: що [PERSON] , [INFO] , є дочкою [PERSON] , яка померла [INFO] , а також просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її мами [PERSON] , яка померла [INFO] терміном три місяці з моменту набрання рішенням суду законної сили. В обґрунтування позовних вимог покликається на те, що вона [PERSON] , народилася [INFO] , її батьками були: [PERSON] та [PERSON] . Дівоче прізвище її мами - [PERSON] , [INFO] , її батьками були: [PERSON] - батько, [PERSON] . [INFO] помер її батько [PERSON] , який постійно до дня смерті був зареєстрований та постійно проживав в [ADDRESS] , та на день його смерті разом з ним проживала однією сім`єю і була зареєстрована його дружина [PERSON] яка померла [INFO] , яка на день смерті проживала та була зареєстрована одна за вище вказаною адресою. Вказує, що згідно Сертифікату на право на земельну частку (пай) Серія JIB №0164142 її мамі [PERSON] , на підставі рішення Старосамбірської районної державної адміністрації від 28 лютого 1997 року №31 належить право на земельну частку (пай) у землі, яка перебуває у колективній власності АА «Дністер» розміром 0,50 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості). Маючи намір прийняти спадщину, вона 03 вересня 2024 року звернулася до Старосамбірської державної нотаріальної контори Львівської області, для того, щоб подати заяву про прийняття спадщини та видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті її мами [PERSON] , проте, у зв`язку із тим, що вона пропустила встановлений ст.1270 ЦК України термін для прийняття спадщини, нотаріусом листом від 03.09.2024 року №1790/02-14 їй було відмовлено у прийнятті такої заяви і запропоновано звернутися до суду для продовження терміну для прийняття спадщини. Вказаний строк нею пропущено оскільки її стан здоров`я погіршився і їй довелося перебувати на лікуванні з 28 березня 2016 року по 15 квітня 2016 року. Існували розбіжності щодо написання різними державними органами в різних документах по батькові моєї мами- [PERSON] , які виникли внаслідок документальної фіксації варіантів особового імені: офіційного «Йосип» та розмовного регіонального «Осип (Йосиф)» Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.09.2024 року визначена для розгляду судді Кушніру А.В. Ухвалою судді від 11.10.2024 провадження у справі було відкрито, постановлено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження, розпочато підготовче провадження. Витребувано від Старосамбірської державної нотаріальної контори Львівської області, належним чином засвідчену в установленому порядку копію матеріалів спадкової справи заведеної після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] та до дня смерті була зареєстрована та проживала у [ADDRESS] . В підготовче судове засідання позивач [PERSON] не з`явилася, про час та місце розгляду справи належним чином повідомлялася, проте від представника позивача адвокат Пецковича В.Д. до суду поступила заява, в якій просить суд розглянути справу за його відсутності та позивача, позовні вимоги підтримують у повному обсязі. Представник відповідача Стрілківської сільської ради Самбірського району Львівської області у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи була належним чином повідомлений, проте від сільського голови Дрозд М.М. надійшла заява в якій просить справу розглядати без представника сільської ради та проти позову не заперечує. Представник третьої особи Самбірської державної нотаріальної контори у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи був належним чином повідомлений, від завідувача Старосамбірської державної нотаріальної контори Сюми Т. надійшла заява в якій просить справу розглядати за її відсутності. Оскільки в судове засідання не з`явилися всі учасники справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу відповідно до вимог ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, суд вважає, що у відповідності до вимог ст.ст.200, 206 ЦПК України у справі можливо ухвалити рішення про задоволення позову при проведенні підготовчого засідання, з огляду на таке. Судом встановлено, що після смерті [PERSON] (прізвище до одруження [PERSON] (а.с.20), яка померла [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 07.10.2015 року (а.с.24), відкрилася спадщина, яка складається із права на земельну частку (пай) у землі, яка перебуває у колективній власності АА «Дністер» розміром 0,50 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості), що підтверджується копією Сертифікату на право на земельну частку (пай) Серія ЛB №0164142 ( а.с.27); Довідкою №337 від 29.08.2024, виданою Стрілківською сільською радою Самбірського району Львівської області, встановлено, що [PERSON] до дня своєї смерті проживала та була зареєстрована одна у [ADDRESS] .(а.с.25). Відповідно до листа Самбірської державної нотаріальної контори №2041/01-16 від 15.10.2024 за даними спадкового реєстру спадкова справа після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] не зареєстрована. ( а.с.49). Як слідує з листа №1790/02-14 від 03.09.2024 завідувача Старосамбірської державної нотаріальної контори Сюми Т., [PERSON] вважається такою, що пропустила термін для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] та за захистом своїх прав рекомендовано звернутися до суду (а.с.29). Як вбачається із копії свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] від 25.01.1992 [PERSON] та [PERSON] уклали шлюб 25.01.1992 року ( а.с.17). Відповідно до копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 18.09.2024, батьками [PERSON] , [INFO] вказано [PERSON] та [PERSON] ( а.с. 16). Відповідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища від 24.09.2024, [PERSON] та [PERSON] уклали шлюб 02.12.1969 (а.с.20) В статті 55 Конституції України закріплено, що права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Відповідно до ч.1 ст.3\~ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. \~ \~ \~ \~В силу п.1 ч.1 ст.315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Крім того, відповідно до ч.2 ст.315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення. Відповідно до п. 7 Постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України від\~31.03.1995\~року за\~№ 5\~«Про судову\~практику в\~справах про\~встановлення фактів,\~що мають\~юридичне значення» із змінами і доповненнями, внесеними постановою Пленуму Верховного Суду України від 25.05.1998 року №15, суд вправі розглядати справи про встановлення юридичних фактів, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки. Відповідно до ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами:1) письмовими, речовими і електронними доказами;2) висновками експертів;3) показаннями свідків. Докази мають бути належними і допустимими у відповідності до вимог ст.ст.77-78 ЦПК України. У відповідності до ст.79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Статтею 80 ЦПК України визначено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Оцінивши належним чином вищевказані, зібрані по справі докази кожен окремо на їх достовірність та допустимість, а також їх достатність та взаємний зв`язок у сукупності, суд вважає, що на підставі таких встановлено факт родинних відносин, а саме те, що [PERSON] , яка померла [INFO] , була матір`ю позивача [PERSON] , [INFO] . Відповідно до статті\~1268,\~1269 ЦК України\~спадкоємець за заповітом чи за законом, має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати у строк шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1\~ст. 1270 ЦК України), до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк на прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від неї. Як роз`яснено у п.2 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» відповідно до змісту\~ст.1272 ЦК України\~позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. При цьому суди переважно правильно вирішують питання поважності причин пропуску зазначеного строку та визнають поважними тривалу хворобу, перебування спадкоємця тривалий час за межами України, відбування покарання в місцях позбавлення волі, перебування на строковій військовій службі в ЗСУ тощо. Пленум Верховного Суду України в п.24\~постанови від 30 травня 2008р. №7 «Про судову практику у справах про спадкування»\~роз`яснив, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Верховний Суд у Постанові від 26.06.2019 року у справі № 565/1145/17 зауважив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Як слідує із матеріалів справи, позивач [PERSON] , у встановлений законом шестимісячний строк не звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] у зв`язку з тим, що перебувала на лікуванні. Таким чином, з огляду на наведені положення закону та враховуючи встановлені судом обставини справи, оцінивши надані в силу положень ст.81 ЦПК України докази в їх сукупності, суд вважає, що визнання відповідачами пред`явленого позову не суперечить закону та не порушує права свободи чи інтереси інших осіб, а тому є всі підстави для задоволення позовних вимог позивача і визначення їй додаткового строку терміном три місяці, який буде достатнім для подання нею заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved