Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-12 00:00:00

І. Виклад позицій учасників справи. У лютому 2024 року [PERSON] звернулася до Жовтневого районного суду м. Запоріжжя ( далі суд) з позовом до фізичної особи підприємця [PERSON] ( далі ФОП), із залученням до участі у справі в якості третьої особи , яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Головне управління Держпродспоживслужби у Львівській області , який в подальшому уточнила ( а.с.139-140), за результатом розгляду якого просить стягнути з відповідача на свою користь : 4 800, 00 грн. вартість неякісного товару, 10 000,00 грн. в рахунок відшкодування моральної шкоди, 14 000,00 грн. судові витрати, які складаються з витрат на оплату товарознавчої експертизи. Позовні вимоги обґрунтовані таким. 01.12.2023 року в інтернет-магазині Global Glass через застосунок Instagram у ФОП [PERSON] позивачкою було оформлено замовлення на придбання товару : дзеркала MR-14 гострі кути (500х800), ширина 500, висота 800. Колір підсвітки 5000клв, вмикається датчиком руху розташованим з правого боку. + антизапотівання, вмикається сенсором розташованим внизу, по середині ( далі - Товар). Придбання товару підтверджується принскрином з застосунок Instagram, де менеджер підтвердив замовлення на товар, загальна сума якого становить 4 800, 00 грн., та надав реквізити для сплати передоплати в розмірі 20 %, що становить 960, 00 грн. Позивачка о 20 год. 23 хв. 01.12.2023 року зробила передоплату на реквізити відповідача. 05.01.2024 року було отримано замовлення у відділені Нової пошти №1 м. Запоріжжя. 10 січня 2024 року при встановленні дзеркала та після його ретельного миття за допомогою спеціальних засобів для скла, при гарному освітлені було виявлено : дрібні пошкодження (подряпини на дзеркалі) ; виробничий брак дзеркала ( біля розташування сенсора антизапотівання, який знаходиться внизу по середині було виявлено білу пляму, яка світиться разом з сенсором). Одразу після виявлення позивачкою факту, що якість товару є неналежною, нею в інтернет-магазин Global Glass через застосунок Instagram було надіслано відповідачеві пропозицію щодо обміну товару неналежного по якості товару на аналогічний товар. При цьому, нею було надіслано фото, відео докази на підтвердження неякісного товару. У зв`язку з відмовою у задоволенні вимоги на тій підставі, що інтернет- магазин Global Glass не несе відповідальності за цілісність дзеркала, 12.01.2024 року позивачка вернулася зі скаргою до Головного управління Держпродспоживслужби у Львівській області. Як на правові підстави заявлених вимог позивачка посилається на статті 4, 6 ( ч.1), 8 Закону України «Про захист прав споживачів». 15.01.2024 року позивачкою отримано відповідь від Головного управління Держпродспоживслужби у Львівській області, з якої вбачається, що в період дії воєнного стану в Україні, проведення заходу державного нагляду (контролю) згідно звернення позивач, є неможливим. 16 та 17 січня 2024 року позивачка зверталася до відповідача з претензіями та заявами про проведення експертизи неякісного товару дзеркала, які ФОП [PERSON] залишені поза увагою, у зв`язку з чим вона вимушена звернутися до суду з цим позовом. Моральна шкода, яку позивачка оцінює у 10 000,00 грн., полягає у тривалому невиконанні відповідачем її законних претензій по відшкодуванню вартості неякісного товару, що призвело до необхідності відстоювати свої права та інтереси в суді, а відповідно і до душевних страждань та стресу, які їй не бажано отримувати , оскільки вона перебуває у стані вагітності, що може негативно позначитися як на її здоров`ї, так і здоров`ї майбутньої дитини. Як на правові підстави заявлених вимог позивачка посилається на статті 4, 6 ( ч.1), 8 ( ч.1), 18 Закону України «Про захист прав споживачів», статті 23, 708 ЦК України. 19\~березня 2024\~року від\~представника відповідача\~ ФОП\~ [PERSON] \~ адвоката\~Кондратюка В.В.\~до суду\~надійшов відзив\~на позов ( а.с.76-83), із змісту якого вбачається, що відповідач проти позову заперечує з таких підстав. По-перше, позивачка не довела факт отримання нею товару неналежної якості. Так, співробітник ТОВ « Нова пошта» передає одержувачу відправлення на огляд для перевірки його вмісту, попередньо відкривши упаковку. Якщо після огляду одержувач задоволений якістю товару, що знаходиться у відправленні, здійснює оплату вартості відправлення та/або послуги ТОВ « Нова пошта». Позивачка при отриманні дзеркала 05.021.2024 року сплатила залишок його вартості у розмірів 3 840,00 грн. Отже, позивачка не провела огляд товару при його отриманні, а відтак не довела факт отримання нею від відповідача товару неналежної якості. Тобто, позивачка не довела належними допустимими та достовірними доказами, що недоліки придбаного нею товару виникли до передання їй товару. По-друге, заявлений позивачкою недолік мікро-подряпини на дзеркалі, не є істотним. А тому, відсутні фактичні та юридичні підстави для розірвання договору та поверненню позивачці сплачених коштів. Як на правові підстави такої позиції відповідач посилається на п.12 ч.1 ст.1, ч.1 ст.8 Закону України « Про захист прав споживачів». По-третє, товар дзеркало не може бути повернуто відповідачу, оскільки постановою Кабінету Міністрів України №172 від 19.03.1994 року такий товар віднесено до Переліку товарів належної якості, що не підлягають обміну ( поверненню). Так, придбане позивачкою на її замовлення дзеркало, виготовлено на основі скла, що підтверджується Сертифікатом відповідності продукту СА-6/2020. По- четверте, вимога позивачки про відшкодування моральної шкоди є безпідставно заявленою, оскільки є похідною від первісної позовної вимоги, яка задоволенню не підлягає. Крім того, в матеріалах справи та у позовній заяві відсутні посилання на будь-який доказ, який би підтверджував факт заподіяння моральної шкоди позивачці. 16 квітня 2024 року від [PERSON] до суду надійшла відповідь на відзив (а.с.106-109), яка містить контраргументи позивачки на доводи відповідача, викладені у відзиві на позов. У відповіді на відзив позивачка зазначила, що у вантажному відділенні Нової пошти не має можливості ретельно перевірити товар, оскільки товар був замотаний в скотч та мав два проводи, які повинні підключатися до електричного живлення. У ТОВ « Нова пошта» відсутнє обладнання, яке б дозволяло підключити дзеркало та перевірити сенсорну антизапотівальну кнопку, яка знаходиться внизу по середні дзеркала. Відразу після виявлення виробничого браку білої плями, яка світиться разом з сенсором, який містився біля розташування сенсора антизапотівання, що знаходиться внизу по середені позивачка звернулася до представника магазину з фото-, відео- доказами, та порушувала питання про заміну товару, оскільки він виявився неналежним по якості товару на аналогічний товар. У Переліку товарів належної якості, що міститься у постанові Кабінету Міністрів України №172 від 19.03.1994 року, дзеркало відсутнє, а тому воно підпадає під вимогу про заміну на належний товар, оскільки виготовляється з полірованого листового скла. Крім того, відповідач у відзиві зазначає, що дзеркало виготовлено на основі скла, про що надав копію Сертифікату відповідності продукту з перекладом. Позивачка звертає увагу суду на те, що Сертифікат є простроченим, оскільки його термін дії до 17.06.2023 року. ІІ. Заяви, клопотання учасників справи. 20 березня 2024 року від представника відповідача адвоката Кондратюка І.І. до суду надійшла заява про його участь у судовому засіданні в режимі відео конференції (а.с.62-63). 9 травня 2024 року від позивачки до суду надійшло клопотання про призначення по справі товарознавчої експертизи на предмет наявності на дзеркалі виробничих дефектів, причини їх виникнення та можливого їх віднесення до істотних (а.с.127-128). 28 травня 2024 року від представника відповідача адвоката Кондратюка В.В. до суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи ( а.с.122-123). 8 липня 2024 року від позивачки до суду надійшло клопотання про долучення до справи доказів ( а.с.144-145). 13 листопада 2024 року від позивачки до суду надійшла заява про розгляд справи за її відсутності ; позовні вимоги підтримує у повному обсязі та просить їх задовольнити ( а.с.188). ІІІ. Процесуальні дії суду. Ухвалою суду від 29 лютого 2024 року провадження у справі відкрито ; вирішено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження ; розгляд справи призначено у підготовче судове засідання ( а.с.59-60). Ухвалою суду від 21 березня 2024 року клопотання представника відповідача адвоката Кондратюка І.І. від 20.03.2024 року про його участь у судовому засіданні в режимі відео конференції задоволено ( а.с.68). Ухвалою суду від 17 квітня 2024 року підготовче судове засідання відкладено ; строк проведення підготовчого провадження по справі продовжено до 28 травня 2024 року ( а.с.114-115). Ухвалою суду від 28 травня 2024 року у задоволенні заяви представника відповідача адвоката Кондратюка В.В. про відкладення розгляду справи відмовлено ; підготовче провадження по справі закрито ; призначено по справі судову товарознавчу експертизу, на вирішення якої поставлені такі питання : 1. Чи є на дзеркалі виробничі дефекти ? 2. Якщо так, то яка причина їх виникнення? 3. Чи є дефекти істотними ? Проведення судової товарознавчої експертизи доручено експертам товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-дослідна лабораторія судових експертиз» (м. Київ, пров. Киянівський, 3-7,офіс 213). На час проведення експертизи провадження у справі зупинено. (а.с. 131-134). Ухвалою суду від 9 вересня 2024 року провадження у справі поновлено (а.с. 178). Сторони та представник третьої особи в судове засідання не з`явилися, хоча про дату час і місце розгляду справи повідомлялися судом належним чином. Позивачка надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності ; позовні вимоги підтримує, просить їх задовольнити в повному обсязі ( а.с.188). Відповідач ФОП [PERSON] та його представник адвокат Кондратюк В.В., будучи належним чином повідомленими про дату, час і місце розгляду справи, що підтверджується довідками про доставку судової повістки в їх електронні кабінети 10 жовтня 2024 року (а.с.204) ані до суду, ані для участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції, не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили, будь яких клопотань про відкладення розгляду справи не надали. Відповідно до частини другої статті 372 ЦПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи. При цьому, суд зауважує, що Європейський суд з прав людини у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" ("Alimentaria Sanders S.A. v. Spain", рішення від 7 липня 1989 року, заява № 11681/85, п. 35) зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Суд виходить з того, що якщо сторони та/або їх представники не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні сторін чи їх представників, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. Отже, неявка учасника судового процесу у судове засідання, за умови належного повідомлення сторони про час і місце розгляду справи, не є підставою для скасування судового рішення, ухваленого за відсутності представника сторони спору. На підставі викладених аргументів, суд вважає за потрібне розглянути справу в даному судовому засіданні у відсутності ФОП [PERSON] та його представника адвоката Кондратюка В.В. Представник третьої особи про причину неявки в судове засідання не повідомив ; письмових пояснень до суду не надав. Суд, ознайомившись з доводами сторін, викладеними у заявах по суті справи, перевіривши їх матеріалами справи, приходить до такого. ІV. Фактичні обставини, встановлені Судом ; зміст спірних правовідносин; оцінка Суду. Судом установлено, що відповідач [PERSON] є фізичною особою підприємцем, який здійснює такі види економічної діяльності : 46.18 Діяльність посередників, що спеціалізуються в торгівлі іншими товарами; 46.49 Оптова торгівля іншими товарами господарського призначення; 46.73 Оптова торгівля деревиною, будівельними матеріалами та санітарно-технічним обладнанням; 47.19 Інші види роздрібної торгівлі в неспеціалізованих магазинах; 47.52 Роздрібна торгівля залізними виробами, будівельними матеріалами та санітарно-технічними виробами в спеціалізованих магазинах; 47.54 Роздрібна торгівля побутовими електротоварами в спеціалізованих магазинах; 47.91 Роздрібна торгівля, що здійснюється фірмами поштового замовлення або через мережу Інтернет (основний); 47.99 Інші види роздрібної торгівлі поза магазинами; 63.11 Оброблення даних, розміщення інформації на веб-вузлах і пов`язана з ними діяльність; 70.21 Діяльність у сфері зв`язків із громадськістю; 73.11 Рекламні агентства; 23.12 Формування й оброблення листового скла. Назва КВЕД : роздрібна торгівля, що здійснюється фірмами поштового замовлення або через мережу Інтернет, що підтверджується даними з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців громадських формувань ( а.с.25-27).. 1 грудня 2023 року в інтернет-магазині Global Glass через застосунок Instagram у ФОП [PERSON] (далі - відповідач) [PERSON] ( далі позивачка) було оформлено замовлення на придбання товару : дзеркала MR-14 гострі кути (500х800), ширина 500, висота 800. Колір підсвітки 5000клв, вмикається датчиком руху розташованим з правого боку. + антизапотівання, вмикається сенсором розташованим внизу, по середині ( далі - Товар). Придбання товару підтверджується принскрином з застосунок Instagram, де менеджер підтвердив замовлення на товар, загальна сума якого становить 4 800, 00 грн., та надав реквізити для сплати передоплати в розмірі 20 %, що становить 960, 00 грн. Позивачка о 20 год. 23 хв. 01.12.2023 року зробила передоплату на реквізити відповідача ( а.с.13). Позивачкою 5 січня 2024 року було отримано замовлення в вантажному відділенні Нової пошти №1 м. Запоріжжя, що підтверджується Експрес накладною, та здійснено на розрахунковий рахунок ФОП [PERSON] оплату решти вартості товару у розмірі 3 937,00 грн. ( а.с. 14). Як зазначає позивачка , 10 січня 2024 року при встановленні дзеркала та після його ретельного миття за допомогою спеціальних засобів для скла, при гарному освітлені нею було виявлено: дрібні пошкодження (подряпини на дзеркалі) ; виробничий брак дзеркала (біля розташування сенсора антизапотівання, який знаходиться внизу по середині було виявлено білу пляму, яка світиться разом з сенсором). У заявах по суті справи позивачка пояснювала, що у відділенні Нової пошти, при огляді та знятті стрейч-плівки та скотчу, який прилипав до товару дзеркалу та залишив липкий шар, неможливо було побачити дрібні пошкодження ( подряпини на дзеркалі), також зазначила, що вантажні відділення Нової пошти не мають гарного освітлення для виявлення дрібних пошкоджень на товарі. Одразу після виявлення позивачкою факту, що якість товару є неналежною, нею в інтернет-магазин Global Glass через застосунок Instagram було надіслано відповідачеві пропозицію щодо обміну товару неналежного по якості товару на аналогічний товар. При цьому, нею було надіслано фото, відео докази на підтвердження неякісного товару ( а.с.9-12). Вимога позивачки була залишена без задоволення з тієї підстави, що інтернет магазин Global Glass не несе відповідальності за цілісність дзеркала. 16 січня 2024 року позивачкою було направлено на юридичну адресу відповідача та інтернет магазин Global Glass листи з офіційним зверненням до ФОП [PERSON] та надання згоди на проведення експертизи продукції, а саме дзеркала MR-14 гострі кути ( 500х800) ( а.с.13-14). На письмову претензію, адресовану відповідачеві, відповідь не надходила, конверт з листом повернувся на адресу позивачки. Згідно статті 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до статті 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У відповідності до статті 655 ЦК України, за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму. Відповідно до статті 698 ЦК України, за договором роздрібної купівлі-продажу продавець, який здійснює підприємницьку діяльність з продажу товару, зобов`язується передати покупцеві товар, що звичайно призначається для особистого, домашнього або іншого використання, не пов`язаного з підприємницькою діяльністю, а покупець зобов`язується прийняти товар і оплатити його. До відносин за договором роздрібної купівлі-продажу з участю покупця-фізичної особи, не врегульованих цим Кодексом, застосовується законодавство про захист прав споживачів. Із пояснень сторін, викладених у заявах по суті справи, платіжних документів, що містяться в матеріалах справи, вбачається, що фактично між сторонами було укладено договір купівлі- продажу, за яким відповідач продав, а позивачка купила у нього дзеркало MR-14 гострі кути ( 500х800), ширина 500, висота 800; колір підсвітки 5000 клв, вмикатиметься датчиком руху, розташованим з правого боку ; анти запотівання, вмикатиметься менсором , розташованим внизу, по середині. Загальна сума замовлення становить 4 800,00 грн. Передоплата за товар становить 20% - 960,00 грн. До оплати при отриманні 3 840,00 грн. На дзеркало було встановлено 3 роки гарантії. 18 травня 2024 року [PERSON] звернулася до ТОВ « Науково- дослідна лабораторія судових експертиз» ( м. Київ, пров. Киянівський,3-7,корпус1,офіс 213) із заявою про проведення експертного товарознавчого дослідження дзеркала MR-14 гострі кути ( 500х800). Перед експертною установою були поставлені такі питання : 1. Чи є на дзеркалі виробничі дефекти? 2. Якщо так, то яка причина їх виникнення? 3. Чи є ці дефекти істотними ? Згідно висновку експерта № 18/24, складеного 19 червня 2024 року за результатами проведення експертного дослідження дзеркала MR-14 гострі кути (500х800) встановлено : По першому і другому питаннях : Надане на дослідження дзеркало MR-14 гострі кути (500x800) з LED-підсвіткою + сенсорне керування , яке придбано [PERSON] у ФОП [PERSON] , на час проведення експертизи є робочим та виконує свої функції. При огляді виявлені виробничі недоліки (дефекти), а саме: дефект різання та покриття дзеркала, дефект асиметричності та якості кріплення складових - елементів, що виникли внаслідок порушення технології виготовлення виробу. Крім того, при огляді виявлено суттєвий дефект нижньої правої сторони крайки дзеркала механічного характеру, що, на думку експерта, могло бути спричинено прихованою тріщиною у дзеркалі (детальніше в дослідницькій частині). За даними замовника інструкція по експлуатації, паспорт, гарантійний талон чи будь-який технічний опис на дзеркало, який обов`язково міститься на подібний товар при серійному заводському виготовленні, відсутній. Все вищезазначене вказує на кустарний спосіб виготовлення даного дзеркала з LED-підсвіткою + сенсорне керування. По третьому питанню: Досліджуване дзеркало MR-14 гострі кути (500x800) з LED-підсвіткою + сенсорне керування має істотні недоліки виробничого походження, які взагалі не можуть бути усунуті, так як не відповідають п. 12а, п. 25-1 розділу 1 Загальних положень закону України «Про захист прав споживачів» №1023-ХІІ в редакції від 19.11.2022 ( а.с.148-160). Отже, в суді встановлено, що відповідачем було продано позивачці неналежної якості продукція, яка мала істотні виробничі недоліки (дефекти), які не можуть бути усунуті. Неналежна якість продукції передбачає наявність у ній недоліків. Законодавець у статті 8 Закону України « Про захист прав споживачів» (далі Закон № 12023-ХІ) розмежував товари неналежної якості на такі категорії : товари, що мають недоліки ; товари, що мають істотні недоліки; фальсифіковані товари. Відповідно до визначення термінів у ст. 1 Закону № 12023-ХІ недолік це будь-яка невідповідність продукції вимогам нормативно правових актів і нормативних документів, умовам договорів або вимогам, що пред`являються до неї, а також інформації про продукцію, наданій виробником ( виконавцем, продавцем). Згідно зі статтею 678 ЦК України покупець, якому переданий товар неналежної якості, має право, незалежно від можливості використання товару за призначенням, вимагати від продавця за своїм вибором: 1) пропорційного зменшення ціни; 2) безоплатного усунення недоліків товару в розумний строк; 3) відшкодування витрат на усунення недоліків товару. У разі істотного порушення вимог щодо якості товару (виявлення недоліків, які не можна усунути, недоліків, усунення яких пов`язане з непропорційними витратами або затратами часу, недоліків, які виявилися неодноразово чи з`явилися знову після їх усунення) покупець має право за своїм вибором: 1) відмовитися від договору і вимагати повернення сплаченої за товар грошової суми; 2) вимагати заміни товару. Якщо продавець товару неналежної якості не є його виготовлювачем, вимоги щодо заміни, безоплатного усунення недоліків товару і відшкодування збитків можуть бути пред`явлені до продавця або виготовлювача товару. Положення цієї статті застосовуються, якщо інше не встановлено цим Кодексом або іншим законом. Пунктом 12 частини першої статті 1 Закону України "Про захист прав споживачів" визначено, що істотний недолік - недолік, який робить неможливим чи недопустимим використання товару відповідно до його цільового призначення, виник з вини виробника (продавця, виконавця), після його усунення проявляється знову з незалежних від споживача причин і при цьому наділений хоча б однією з нижченаведених ознак: а) він взагалі не може бути усунутий; б) його усунення потребує понад чотирнадцять календарних днів; в) він робить товар суттєво іншим, ніж передбачено договором. Системний аналіз вказаних положень закону свідчить про те, що для встановлення істотності недоліку товару необхідно наявність таких ознак: неможливість чи недопустимість використання товару за призначенням; виникнення недоліку з вини виробника (продавця, виконавця); повторний прояв недоліку з незалежних від споживача причин після його усунення, а також наявність хоча б однієї з таких ознак: він взагалі не може бути усунений; його усунення потребує понад чотирнадцять календарних днів; він робить товар суттєво іншим, ніж передбачено договором. Отже, до істотних порушень вимог щодо якості товару відносяться : недоліки, які не можна усунути ( невиправні недоліки) ; недоліки, усунення яких пов`язане з непропорційними витратами або затратами часу ( недоліки, усувати які економічно невигідно) ; недоліки, які виявляються неодноразово чи з`являються знову після їх усунення ( повторні недоліки). Аналіз вказаних положень закону у сукупності із встановленими експертним дослідженням недоліків придбаного позивачкою товару, вказує на наявність такої ознаки як істотність недоліку товару, оскільки придбаний позивачкою товар містить недоліки, які не можна усунути ( невиправні недоліки). На підставі встановлених обставин, вищенаведених правових норм, суд дійшов висновку, що вимога позивачки про відшкодування вартості неякісного товару є законною, обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню. Крім того, позивачкою порушено питання щодо стягнення з відповідача на її користь моральної шкоди, яку вона оцінює у 10 000,00 грн. Моральна шкода, як вказує позивачка, полягає у тривалому невиконанні відповідачем її законних претензій по відшкодуванню вартості неякісного товару, що призвело до необхідності відстоювати свої права та інтереси в суді, а відповідно і до душевних страждань та стресу, які їй не бажано отримувати , оскільки вона перебуває у стані вагітності, що може негативно позначитися як на її здоров`ї, так і здоров`ї майбутньої дитини. Відповідно до частини першої та пункту 9 частини другої статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу з застосуванням, зокрема, такого способу захисту, як відшкодування моральної (немайнової) шкоди. За загальним правилом зобов`язання з відшкодування шкоди (майнової та немайнової) є прямим наслідком правопорушення, тобто порушення охоронюваних законом суб`єктивних особистих немайнових і майнових прав та інтересів учасників цивільних відносин. При цьому одне і те ж правопорушення може призводити до негативних наслідків як у майновій, так і немайновій сферах, тобто виступати підставою для відшкодування майнової та моральної шкоди одночасно. Заподіяння моральної шкоди та компенсація відповідних немайнових втрат може мати місце як в договірних, так і в деліктних правовідносинах (поза межами існуючих між потерпілим і завдавачем шкоди договірних чи інших правомірних зобов`язальних відносин). Згідно з частинами першою та другою статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку зі знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Відповідно до частин третьої статті 23 ЦК України моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Право на відшкодування моральної шкоди є важливою гарантією захисту прав і свобод громадян та законних інтересів юридичних осіб, встановлене Конституцією та законами України. Відповідно до статті 611 ЦК України моральна шкода підлягає відшкодуванню у разі порушення зобов`язання, якщо таке відшкодування встановлено договором або законом. Тобто законодавець указує на два випадки компенсації моральної шкоди - вони визначені умовами договору або випливають із положень законодавства (зокрема статті 4, 22 Закону України "Про захист прав споживачів"). Спори про відшкодування фізичній особі моральної шкоди розглядаються, зокрема: коли право на її відшкодування безпосередньо передбачено нормами Конституції України або випливає з її положень; у випадках, передбачених законодавством, яке встановлює відповідальність за заподіяння моральної шкоди; при порушенні зобов`язань, які підпадають під дію Закону України "Про захист прав споживачів" чи інших законів, що регулюють такі зобов`язання і передбачають відшкодування моральної шкоди. Згідно з преамбулою Закону України "Про захист прав споживачів" цей Закон регулює відносини між споживачами товарів, робіт і послуг та виробниками і продавцями товарів, виконавцями робіт і надавачами послуг різних форм власності, встановлює права споживачів, а також визначає механізм їх захисту та основи реалізації державної політики у сфері захисту прав споживачів. Статтею 1-1 Закону України "Про захист прав споживачів" передбачено, що цей Закон регулює відносини між споживачами товарів (крім харчових продуктів, якщо інше прямо не встановлено цим Законом), робіт і послуг та виробниками і продавцями товарів, виконавцями робіт і надавачами послуг. Відповідно до пунктів 18, 22 частини першої статті 1 Закону України "Про захист прав споживачів" продавець - суб`єкт господарювання, який згідно з договором реалізує споживачеві товари або пропонує їх до реалізації; споживач - фізична особа, яка придбаває, замовляє, використовує або має намір придбати чи замовити продукцію для особистих потреб, безпосередньо не пов`язаних з підприємницькою діяльністю або виконанням обов`язків найманого працівника. Пункт 5 частини першої статті 4 Закону України "Про захист прав споживачів" передбачає, що споживачі під час укладення, зміни, виконання та припинення договорів щодо отримання (придбання, замовлення тощо) продукції, а також при використанні продукції, яка реалізується на території України, для задоволення своїх особистих потреб мають право на відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок недоліків продукції (дефекту в продукції), відповідно до закону. Відповідно до пункту 19 частини першої статті 1 Закону України "Про захист прав споживачів" термін "продукція" у цьому Законі вживається в значенні - будь-які виріб (товар), робота чи послуга, що виготовляються, виконуються чи надаються для задоволення суспільних потреб. За змістом частини другої статті 22 Закону України "Про захист прав споживачів" при задоволенні вимог споживача суд одночасно вирішує питання щодо відшкодування моральної (немайнової) шкоди. Виходячи з положень статей 16 і 23 ЦК України та змісту права на відшкодування моральної шкоди в цілому як способу захисту суб`єктивного цивільного права компенсація моральної шкоди повинна відбуватися в будь-якому випадку її спричинення - право на відшкодування моральної (немайнової) шкоди виникає внаслідок порушення права особи незалежно від наявності спеціальних норм цивільного законодавства Статті 4 та 22 Закону України "Про захист прав споживачів" прямо передбачають право споживача на відшкодування моральної шкоди у правовідносинах між споживачами та виробниками і продавцями товарів, виконавцями робіт і надавачами послуг. Отже, моральна шкода за порушення цивільно-правового договору як спосіб захисту суб`єктивного цивільного права може бути компенсована і в тому разі, якщо це прямо не передбачено законом або тим чи іншим договором, і підлягає стягненню на підставі статей 16 та 23 ЦК України і статей 4 та 22 Закону України "Про захист прав споживачів" навіть у тих випадках, коли умовами договору право на компенсацію моральної шкоди не передбачено. Вказана правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 01 вересня 2020 року у справі № 216/3521/16-ц. Із урахуванням зазначеного слід дійти висновку, що відповідачем внаслідок продажу неякісного товару, який містив істотні недоліки, відмовою у вирішенні питання заміни неякісного товару на якісний , або повернення позивачці грошових коштів, сплачених нею за неякісний товар , як у позасудовому порядку, так і під час розгляду справи, завдано моральної шкоди. Таким чином, позивачкою доведено наявність складу цивільно-правового правопорушення, а саме: наявність такої шкоди, протиправної поведінки відповідача і причинно-наслідкового зв`язку між шкодою та протиправними діями відповідача. Враховуючи завдані позивачу душевні страждання, характер неправомірних дій відповідача, суд вважає, що з ФОП [PERSON] на користь позивача підлягає стягненню 4 000 грн в якості відшкодування завданої моральної шкоди. Такий розмір відшкодування, відповідає обсягу спричинених страждань позивачці, є достатнім для відновлення її прав, а також відповідає вимогам розумності, виваженості та справедливості. Доводи відповідача про те, що позивачка не довела факт отримання нею товару неналежної якості ; заявлений позивачем недолік товару не є істотним ; вимоги щодо стягнення моральної шкоди є безпідставними, не знайшли свого підтвердження під час дослідження матеріалів справи в суді, а тому судом до уваги не приймаються. Доводи відповідача про те, що товар не може бути повернутий відповідачу, оскільки він віднесений до товарів належної якості, що не підлягають обміну ( поверненню) також судом до уваги не приймаються, оскільки позивачкою заявлена вимога не про повернення неякісного товару відповідачу і заміну його на якісний, а про стягнення з відповідача вартості неякісного товару. Надалі , беручи до уваги факт понесення позивачкою витрат на проведення експертного товарознавчого дослідження , а також те, що сума зазначених витрат підтверджується матеріалами справи ( а.с.164-165,166,167), суд дійшов висновку про необхідність покладення витрат на проведення експертизи в розмірі 14 000,00 грн. на відповідача відповідно до пункту 1 частини другої статті 141 ЦПК України. Судовий збір покладається на відповідача у відповідності до вимог частин першої, шостої статті 141 ЦПК України.

Outcome: partial