Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-19 00:00:00

У серпні 2024 року позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до Виконавчого комітету Великобудищанської сільської ради Миргородського району Полтавської області, третя особа: приватний нотаріус Миргородського районного нотаріального округу Полтавської області Заєць Ніна Миколаївна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В обґрунтування позову посилається на те, що [INFO] померла [PERSON] , яка проживала за адресою [ADDRESS] , яка була матір`ю позивача. Позивач є учасником ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС, має інвалідність, часто хворіє, а тому після смерті матері не мав змоги привести документи у відповідність до Закону. Про існування заповіту, складеного матір`ю він не знав, про це йому стало відомо тільки після того, він знайшов його в речах матері. Позивач пропустив термін для звернення до нотаріуса у зв`язку з тим, що про існування заповіту не знав, так як мати за життя його не повідомила. Просив визначити додатковий строк для прийняття спадщини. Ухвалою суду від 28 серпня 2024 року відкрито провадження по справі та призначено підготовче засідання. 23.09.2024 від представника відповідача виконавчого комітету Великобудищанської сільської ради Близюка І. надійшло клопотання про заміну первісного відповідача на належного, а саме на Великобудищанську сульську територіальну громаду в особі Великобудищанської сільської ради. Ухвалою суду від 28.10.2024 року клопотання представника відповідача [PERSON] задоволено та змінено первісного відповідача виконавчий комітет Великобудищанської сільської ради на належного відповідача Великобудищанську територіальну громаду в особі Великобудищанської сільскої ради. У судове засідання позивач не з`явився, надав до суду заяву, просив розглянути справу без його участі, позовні вимоги підтримав у повному обсязі. Представник відповідача Великобудищанської територіальної громади в особі Великобудищанської сільскої ради у судове засідання не з`явився. Третя особа приватний нотаріус Заєць Н.М. в судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи без її участі, проти позовних вимог не заперечувала. Згідно з ч.4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Відповідно до п. 1\~ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріли справи,\~приходить до висновку, що позов є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Відповідно до ст.\~2\~ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно зі ст. ст. 4,5\~ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України. Вирішуючи справу по суті позовних вимог, суд виходив з положень \~ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України\~про обов`язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Доведенню підлягають обставини, які мають значення для прийняття рішення по справі і по яким у сторін і інших осіб, які приймають участь у справі, виникає спір. Відповідно до вимог\~ст. 76 Цивільного процесуального кодексу України\~доказами являються будь-які фактичні данні, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, якими обґрунтовуються вимоги та заперечення сторін та інші обставини, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їх представників, допитаних у якості свідків, пояснень свідків, письмових доказів, речових доказів, тощо. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , про що складено відповідний актовий запис 18.12.2023 року № 541, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія [NUMBER] від 18.12.2023 року . Згідно довідки Великобудищанської сільської ради від 21.08.2024 року [PERSON] , [INFO] , станом на 15 грудня 2023 року була зареєстрована одна за адресою: [ADDRESS] . [PERSON] є мати [PERSON] , який народився [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження серія [NUMBER] від 16.06.1965 року. [PERSON] має інвалідність ІІ та ІІІ груп безстроково, що підтверджується посвідченнями особи з інвалідністю серії [NUMBER] від 14.02.2020 та серії [NUMBER] від 07.04.2022 року відповідно. З того часу і по теперішній час він хворіє, має хронічні захворювання, постійно перебуває на лікуванні. 08.09.2016 року [PERSON] склала заповіт, яким все своє майно заповіла [PERSON] . Батько позивача, [PERSON] помер [INFO] , про що 25.01.2003 року складено відповідний актовий запис №1, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 25.01.2003 року. Інших дітей окрім позивача [PERSON] не мала. Відповідно до Витягу зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) спадкова справа після смерті [PERSON] не відкривалася. Відповідно до листа приватного нотаріуса Миргородського районного нотаріального округу Заєць Н.М. №960/02-16 від 21.08.2024 року [PERSON] відмовлено у відкритті спадкової справи після померлої [INFO] [PERSON] , оскільки ними пропущено строк для прийняття спадщини. [PERSON] належала земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 1,920 га, що знаходиться на території Мартинівської сільської ради та належала померлій на підставі державного акту на право приватної власності на землю серії Р2 №624816 від 21 травня 2002 року. \~ \~ \~ \~ \~Статтею 1217 ЦК України\~передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. \~\~\~\~ \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.1\~ст.1268 ЦК України\~спадкоємець за заповітом чи законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.\~\~ \~\~\~\~ \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.1\~ст.1269 ЦК України\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкоємцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Згідно з частиною третьою ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, втому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. \~ \~ \~ \~Таким чином, проблеми зі здоров`ям, наявна інвалідність позивача та не знання про наявний спадок, є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Таким чином,\~\~на підставі викладеного та досліджених доказів, суд дійшов до висновку, що причини, на які посилається позивач щодо пропущення строку для прийняття спадщини після смерті його матері є поважними, пов`язані з об`єктивними обставинами, тому у суду є підстави визначити позивачу додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини, тривалістю два місяці, початок перебігу якого вираховувати з дня набрання рішенням суду законної сили. Враховуючи викладене,

Outcome: approved