Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-24 00:00:00

І . Зміст вимог та заперечень учасників справи. 07.04.2021 року [PERSON] звернулася до суду із позовною заявою до [PERSON] про захист честі, гідності та ділової репутації, стягнення моральної шкоди, якою просила: 1) стягнути з [PERSON] моральну шкоду у розмірі 2\~000 грн., на користь бюджету України 2\~000 грн.; 2) спростувати недостовірну та неправдиву інформацію відносно [PERSON] , шляхом зобов`язання відповідача звернутися до Південно-західного апеляційного господарського суду і просити вилучити документи за підписом відповідача протягом одного місяця. Обґрунтовано позовні вимоги тим, що у 2015 році було створено Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Весна-Новоселів 53». З часу створення ОСББ позивач займала посаду голови Об`єднання. На ім`я заступника міського голови [PERSON] за вх.№ 02.2-14/3716 від 01.12.2016 року надалась довідка Громадської Спілки «Житлова Інноваційно-запроваджувальна Асоціація захисту, підтримки та розвитку Української Нації «Новий світ», Громадською Організацією «Центр правозахисник ініціатив та соціально розвиваючих інновацій «ЄДИНА РОДИНА ВСІХ НАРОДІВ». З липня 2015 року робітники ЖКС не мають доступу до підвалу та даху будинку. За минулий рік співвласники вклали в розвиток будинку біля 93 000 гривен. Однако, станом на 01 жовтня 2016 рік під впливом масованого тиску та погроз судових розправ, співвласники будинку вже переплатили ЖКС «Черёмушки» біля 26 000 гривен. Нечисленна група прихильників ЖЕК, на чолі зі злісними боржниками перед ЖКС «Черёмушки»: Савенковым (1213 грн.), Петровской (1676 грн.), Грозной 5923 грн.) після двомісячної розмови, за допомогою своєї «нелегітимної сходки», 11 листопада 2016 року намагається зірвати, призначені на 25 грудня 2016 року звітно-вибірні збори ОСМД «Весна-Новосёлов 53». За для того, щоб зняти соціальну напругу 13 вересня, [PERSON] запропонував керівнику ЖКС «Черёмушки» здійснити взаєморозрахунок. Керівник ЖКС дав свою згоду враховуючи те, що це відповідало політиці ЖКС на той час. Однак, вже 1 вересня, [PERSON] у присутності головного бухгалтера и головного інженера відмовилися від взаєморозрахунків. Таким чином, стає очевидним, що в своєму прагненні, уникнути судової відповідальності та знаходячись у змові зі злісними боржниками, гр. [PERSON] та його спільники навмисно нагнітають соціальну напругу и використовують брудні засоби наклепу провокації шантажа, погроз і насильства за для того, щоб скомпрометувати керівництво ОСМД та протиправними діяннями захопити владу над співвласниками. 11.12.2016 року направивши [PERSON] на лікування з забоєм голови, був здійснений рейдерський захват ОСББ. Повідомлення співвласникам про звітно-виборчі збори 25.12.2016 були викрадені з пошти, вивішені об`яви заклеєні погрозами судової розправи ЖКС. На теперішній час протокол загальних зборів від 11 грудня 2016 року об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Весна-Новоселів 53» - визнаний недійсним за рішенням Малиновського районного суду м. Одеси від 26 березня 2017 року у справі №521/5738/17. Рішенням Південно-західного апеляційного господарського суду від 27.10.2020 року за справою № 916/178/20 [PERSON] поновлено на посаді голови правління ОСББ «Весна - Новоселів 53» з 21.12.2016 року. До Південно - західного апеляційного господарського суду в матеріалах справи №916/178/20, 04.02.2021 року надійшла інформація, за підписом відповідача, в письмових поясненнях від 29.01.2021 року, які додані до апеляції відповідача. Відповідач добре освідомлений по судових справах. Щодо злочинної протидії виконанню рішення суду від 26.04.2017 року, відповідач займався підробкою наданого документу (Пояснення), оскільки надав разом з ким завгодно з сусідами, квартирантами, управителями, сторонніми особами та особами, які перебувають за межами України, не переймаючись встановлювати чи є підписант власником квартири і чи є повноваження і його відношення до Об`єднання. Яскравим свідченням підробки є десятки підписів в Поясненнях про нібито відомі підписантам події на час спірних правовідносин в 2016 року, а насправді вони не могли знати і не знають про існування [PERSON] та Об`єднання оскільки придбали квартиру після 2016 року. Відповідач зловживаючи довірою, надаючи підписувати під виглядом пояснення інший документ. В поясненнях надається інформація, що нібито позивачем [PERSON] «здійснені розтрати грошових коштів у розмірі 31065.92 грн.». Рішенням Малиновського районного суду м.Одеса за справою №521/1333/20 спростована «недостовірна інформація про те, що [PERSON] [ADDRESS] , РНОКПП [NUMBER] ) викрадені усі гроші з рахунків Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Весна- Новоселів 53» (м. Одеса, вул. Академіка Філатова, 53, ЄДРПОУ 40059165), яка містилася в повідомленні голови правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Весна-Новоселів 53»; Голову ОСББ [PERSON] «зняли з посади голови ОСББ на законних підставах». Чинне рішення про припинення повноважень голови ОСББ «Весна - Новоселів 53» [PERSON] , оформлене протоколом загальних зборів від 11 грудня 2016 року об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Весна-Новоселів 53» - визнане недійсним за рішенням Малиновського районного суду м.Одеси від 26 березня 2017 року за справою №521/5738/17. Відповідач йде проти волі держави Україна, проти правосуддя на засадах верховенства права, підриває віру у справедливість судової системи та влади, чим наносить шкоду державі Україна і її громадянам в забезпеченні права на справедливий суд. «Обслуговування будинку забезпечувало саме КП ЖКС «Черьомушки», обслуговування будинку забезпечувало ОССБ, для цього воно було створено і зареєстровано у 2015 році. Ця інформація спростовується також вх.№02.2-14/3716 від 01.12.2016 року «з липня 2015 року робітники ЖКС не мали доступа в підвалу та даху будинку». Фінансовий адміністративно-господарський звіт Правління ОСББ «Весна-Новоселів 53» за період з 01.08.2015 по 25.11.2016 року надавався кожному співвласникові зокрема відповідачу. Відповідач займається наклепом на неї, як громадського активіста Громадської Спілки «Житлова Інноваційно-впроваджувальна Асоціація захисту, підтримки та розвитку Української Нації «Новий світ», Громадської Організації «Центр правозахисник ініціатив та соціально розвиваючих інновацій «ЄДИНА РОДИНА ВСІХ НАРОДІВ», завдає шкоди діловій репутації, принижує її честь та гідність, цим самим порушує її нормальні життєві зв`язки через неможливість продовження активного громадського життя і діяльності впродовж 6-х років. Інформація відповідача в Поясненнях про співмешканця [PERSON] з нібито встановленою відповідачем особою та нібито встановленим ним фактом цивільного браку, є брутальною та принизливою, та втручанням в особисте життя та не менш брутальним проявом сексизму, що не відповідає встановленим нормам поведінки між людьми в суспільстві. Інформація відповідача, що загальні збори, які проводились під орудою цих громадян постійно закінчувались скандалами та приниженням власників. Данні дії підтверджується таким випадком, коли гр. [PERSON] та [PERSON] попросили надати документи, що стосуються діяльності ОСББ, у останніх не витримали нерви, та гр. [PERSON] вдарив по обличчю одного з співвласників будинку. Оскільки співвласник [PERSON] , злісний неплатник, в черговий раз вчиняв наклеп на [PERSON] , називав його злодієм, [PERSON] надав йому ляпаса. Відповідач займається перекручуванням обставин, що підтверджується копією апеляційної скарги, відеозаписом викладеним у матеріалах електронної справи №521/3601/21, в додатку до клопотання від 25.03.2021. Ці все дії вчиняються для приниження позивач, як громадського активіста для подальшого приниження її ділової репутації. Хід її життя порушений з 2016 року. Позивач проживає в будинку 54 роки, її життя та життя її родини в 3-х поколіннях пройшло в ньому. Вона не знає, який ще наклеп здійснить відповідач і де його поширить. Через це у неї порушився сон і погіршилося самопочуття. Встановивши факт протиправної поведінки відповідача, беручи до уваги, що своїми протиправними діями відповідач порушив нормальний уклад її життя, заподіяв моральні й душевні страждання, враховуючи тривалість розгляду справи, позивач вважає за доцільне зазначити, що вказана інформація подана саме у формі фактичних тверджень (даних) та не може кваліфікуватись як оціночні судження, оскільки, не містить алегорій, сатири, гіпербол тощо. Крім того, аналіз вказаної інформації вказує на те, що у ній висловлено не оціночне суб`єктивне судження відносно неї, не особисте відношення автора до неї, а стверджується щодо об`єктивних чітко висловлених фактів, які можуть бути перевіреними. Про характер поширеної відносно неї інформації як фактичних даних, а не оціночних суджень, свідчать стверджувальні вислови, застосовані відповідачем. Поширюючи негативну та недостовірну інформацію про неї, відповідач не зробив належного посилання на те, що інформація ними отримана з офіційних джерел, а тому є достатні підстави стверджувати, що інформація про неї поширена є неправдивою, недостовірною та носить негативний характер щодо неї. Вищевикладена інформація не має статусу офіційної, та не підтверджена доказами. Внаслідок поширення відповідачем недостовірної інформації відбулось порушення особистих немайнових її прав на повагу до гідності та честі та на недоторканність ділової репутації, оскільки така інформація спотворила та принизила оцінку її діяльності з боку громадськості та суспільства, породила сумніви щодо дотримання ним моральних норм. Таким чином, встановлено безпосередній причинно-наслідковий зв`язок між поширенням відповідачем недостовірної інформації та приниженням її честі, гідності та ділової репутації. Моральна шкода полягає, зокрема, у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації. 04.08.2021\~року позивач\~подала до\~суду уточнену\~позовну заяву,\~якою просила\~стягнути з\~ [PERSON] моральну\~шкоду у\~розмірі 4\~000\~грн.\~Уточнена позовна\~заява мотивована\~тим,\~що відповідно\~до Постанови\~Південно-західного\~апеляційного господарського\~суду від\~14.04.2021\~за справою\~№916/178/20\~про поновлення\~ [PERSON] на\~посаді Голови\~правління Об`єднання\~співвласників багатоквартирного\~будинку «Весна-Новоселів-53"\~встановлено:\~«що рішення\~про припинення\~повноважень [PERSON] \~як голови\~правління ОСББ\~« Весна-Новоселів-53»,\~яке було\~прийнято більшістю\~голосів на\~законних підставах,\~зокрема у\~зв`язку з\~неналежним виконанням\~позивачем своїх\~посадових обов`язків»,\~колегією суддів\~до уваги\~не приймаються\~з огляду\~на відсутність\~жодних правових\~підстав для\~неврахування чинного\~судового рішення\~прийнятого Південно-західним\~апеляційним господарським\~судом,\~яким вказане\~рішення загальних\~зборів відповідача\~було визнано\~недійсним.\~ Відповідач\~ [PERSON] проживала\~за адресою\~ [ADDRESS] \~до 06.07.1992\~року.\~На час\~спірних правовідносин\~2015-2016\~роках частки\~майна щодо\~володіння квартири\~та будинку\~ [ADDRESS] після\~створення \~ОСББ не\~мала,\~за даною\~адресою не\~проживала.\~В судовому\~процесі за\~справою №916/178/20\~відповідач не\~мала передбачених\~законом прав\~щодо забезпечення\~і захисту\~прав співвласників.\~Тому,\~ствердження відповідача\~про те,\~що вона\~під час\~виконання обов`язків\~Голови правління\~неналежно виконувала\~свої посадові\~обов`язки і розповсюджена нею інформація завдає позивачці моральної шкоди по сьогоднішній день. Завдяки такій недостовірної, неспростованої інформації, призначені загальні збори на 06.08.2021 року обиратимуть членів правління без поновлення позивачки на посаді Голови, за рішенням суду за відкритим виконавчим провадженням, але відповідач не визнає чинного рішення суду і продовжує принижувати ділову репутацію позивача як поновленої на посаді голови правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Весна-Новоселів-53" з 21.12.2016 року. Протягом п`яти років позивач була позбавлена можливості знайти роботу поблизу та її ділова репутація принижується впродовж цих років. ІІ. Клопотання та інші процесуальні рішення в справі. Ухвалою Суворовського районного суду від 13.09.2021 року прийнято цивільну справу 521/4999/21 за позовом [PERSON] до [PERSON] про захист честі, гідності та ділової репутації, стягнення моральної шкоди - до свого провадження. Призначено розгляд справи у підготовчому засіданні. Ухвалою Суворовського районного суду від 27.01.2022 року позовну заяву [PERSON] до [PERSON] про стягнення моральної шкоди та спростування недостовірної інформації, залишено без розгляду в частині позовних вимог: -спростувати недостовірну та неправдиву інформацію відносно громадянки [PERSON] шляхом зобов`язання відповідача звернутись до Південно-західного апеляційного господарського суду і просити вилучити документи за підписом відповідача протягом місяця. Ухвалою Суворовського районного суду м. Одеси від 22.10.2024 року закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті. ІІІ. Позиції сторін. У судове засідання позивач [PERSON] не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, що підтверджується довідкою про доставку судової повістки до електронного кабінету позивача в ЕС, матеріали справи містять заяву про розгляд справи у її відсутність. Відповідач [PERSON] та її представник адвокат Пилаєва В.В. в судове засідання не з`явилася, причини неявки не повідомили, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися судом належним чином, що підтверджується довідкою про доставку судової повістки до електронного кабінету адвоката в ЕС. Відзиву від відповідача на позов до суду не надходило, заяв про розгляд справи у її відсутності до суду остання не подавала. Згідно з вимогами ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. ІV. Фактичні обставини встановлені судом. Норми права, які підлягають застосуванню та мотиви суду, щодо аргументів наведених учасниками справи. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов не підлягає задоволенню, з наступних підстав. Відповідно до п. 1 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, ратифікованої Україною,\~Законом України № 475/97-ВР від 17 липня 1997 року, яка відповідно до\~ст.9 Конституції України\~є частиною національного законодавства України, кожна людина при визначенні її громадянських прав та обов`язків має право на справедливий розгляд справи незалежним та безстороннім судом. Відповідно до вимог\~ст. 55 Конституції України\~кожному гарантується судовий захист його прав і свобод. Згідно\~ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Завданням суду при здійсненні правосуддя, в силу\~ст. 2 Закону України "Про судоустрій і статус суддів"\~є забезпечити кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих\~Конституцією\~і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною радою України. Відповідно до ч. 1\~ст. 5 ЦПК України\~здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, держави та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором При цьому, предметом позову є матеріально-правова вимога позивача до відповідача, а підставою - посилання на належне йому право, юридичні факти, що призвели до порушення цього права, та правове обґрунтування необхідності його захисту. Отже, виходячи із наведеного, на момент звернення із тим чи іншим позовом, права та інтереси, на захист яких поданий позов вже мають бути порушені, невизнані або оспорювані особою, до якої пред`явлений позов, тобто, законодавець пов`язує факт звернення до суду із наявністю вже порушених прав та інтересів позивача. Метою ж позову є розгляд спору і захист вже порушених, невизнаних або оспорюваних суб`єктивних прав або законних інтересів позивача. Відповідно до ч. 1-4 ст.12 ЦПК України\~цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Ст.76 ЦПК України\~встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами:1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Згідно зі ст.80 ЦПК України\~достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Відповідно до ч. 1 ст.81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом встановлено, у 2015 році було створено ОСББ «Весна-Новоселів 53», з часу створення якого позивачка займала посаду голови зазначеного об`єднання. На підставі рішення установчих зборів співвласників ОСББ «Весна-Новоселів 53», оформленого протоколом №1 від 13 вересня 2015 року, [PERSON] була обрана головою правління ОСББ «Весна-Новоселів 53». ОСББ «Весна-Новоселів 53» є юридичною особою та діє на підставі Статуту, затвердженого рішенням установчих зборів, оформленим протоколом №1 від 13 вересня 2015 року, що підтверджується випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. 11 грудня 2016 року на загальних зборах ОСББ «Весна-Новоселів 53» було прийнято рішення, яке оформлено протоколом б/н від 11 грудня 2016 року, про зміну керівника ОСББ «Весна-Новоселів 53». Рішенням Малиновського районного суду м. Одеси від 26 березня 2019 року у справі №521/5738/17, залишеним без змін постановою Одеського апеляційного суду від 05 грудня 2019року, було визнано недійсним рішення загальних зборів ОСББ «Весна-Новоселів 53», оформлене протоколом від 11 грудня 2016 року. Рішенням Господарського суду Одеської області від 27 жовтня 2020 року у справі №916/178/20 [PERSON] поновлено на посаді голови правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Весна-Новоселів 53» з 21 грудня 2016 року. Постановою Південно-західного апеляційного господарського суду від 14 квітня 2021 року рішення Господарського суду Одеської області від 27 жовтня 2020 року залишено без змін. Матеріали справи містять Пояснення від 29.01.2021 року, відібрані адвокатом Пилаєвою В.В. у гр. [PERSON] , які містять також підписи мешканців будинку за адресою: [ADDRESS] , зокрема підпис відповідача [PERSON] [PERSON] у своїх письмових поясненнях від 29 січня 2021 року зазначав, що « [PERSON] , яка була на посаді голови правління ОСББ «Весна-Новоселів 53» з 2015 року по 2016 рік, не виконувала свої обов`язки голови правління ОСББ, а саме грошові кошти в розмірі - 31065,92 грн., які були зібрані з власників квартир та були перераховані на Громадську спілку «Житлова інноваційно-впроваджувальна асоціація захисту, підтримки та розвитку Української нації» «Новий світ» ЄДРПОУ 40640872, яка була узгоджена рішення загальних зборів. Засновником вказаної громадської організації став [PERSON] , який є співмешканцем і цивільним чоловіком [PERSON] , яка ніяких пояснень мешканцям будинку не надавала, інформації куди поділися ці 31 065,92 грн., які були переведені на Громадську спілку «Житлова інноваційно-впроваджувальна асоціація захисту, підтримки та розвитку Української нації» «Новий світ», немає. Були звернення до поліції щодо факту розтрати [PERSON] грошових коштів на суму 31 065,92 грн., що належать членам ОСББ «Весна-Новоселів 53». Неодноразово [PERSON] вводила в оману всіх мешканців будинку, дурила їх, що вона і зараз робить не тільки з ними, й в суді надає недійсну інформацію. Вводячи в оману мешканців будинку, [PERSON] не дочекавшись законної передачі будинку з балансу КП ЖКС «Черьомушки» на баланс ОСББ «Весна-Новоселів 53», вимагала сплачувати внески на утримання будинку та прибудинкової території саме за рахунок ОСББ, хоча за фактом, обслуговування будинку забезпечувало КП ЖКС «Черьомушки». В підсумку, КП ЖКС «Черьомушки» пред`явило претензії до обманутих [PERSON] мешканців (а на деяких навіть були подані позови до суду), та останнім довелося сплачувати ці гроші вдруге, тепер вже на рахунок комунального підприємства (квитанції на оплату комунальних послуг з дописом [PERSON] та мокрою печаткою ОСББ «Весна-Новоселів 53», та номери судових справ додаються). Загальні збори співвласників, які проводились під орудою цих громадян постійно закінчувались скандалами та приниженням власників, які не побоялись задати незручні питання до [PERSON] та [PERSON] .. Одного разу, коли [PERSON] та [PERSON] попросили надати документи, що стосується діяльності ОСББ, у останніх не витримали нерви, та [PERSON] вдарив по обличчю одного з співвласників будинку (номер справи у судовому реєстрі 521/21539/16-п). Останньою краплею для мешканців будинку, що і призвело до переобрання [PERSON] з посади Голови правління ОСББ «Весна-Новоселів 53», стало невиконання нею законних вимог ревізійної комісії згідно діючого законодавства та Статуту надати для перевірки документи, що стосуються фінансово-господарської діяльності ОСББ. Замість того, щоб передати документи, [PERSON] оголосила про рішення правління розпустити ревізійну комісію, хоча це право належить до виключної компетенції Загальних зборів співвласників. А вже після проведення зборів 11 грудня 2016 року, коли [PERSON] дізналась про те, що більшість співвласників висловили їй недовіру, категорично відмовилась передавати усі необхідні для повноцінного функціонування ОСББ документи. Пізніше, щоб уникнути відповідальності вона написала заяву у правоохоронні органи, що зберігала документацію у підвалі, та мовляв хтось її звідки викрав. Хоча за словами свідків, що бували в неї вдома, усю документацію вона зберігала саме у своїй квартирі. Всі мешканці будинку не хочуть щоб вона була головою ОСББ. Тому її зняли з посади голови ОСББ на законних підставах. [PERSON] постійно був присутній на всіх засіданнях зборів мешканців ОСББ. Всю цю інформацію можуть підтвердити мешканці будинку. Вказані мешканців він знає як освічених, ввічливих, доброзичливих, порядних привітливих, відкритті серцем та душею громадян, які є різними за віком, але проживають у злагоді та мирі між собою та сусідами». Відповідно до частини 4 статті 32 Конституції України кожному гарантується судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім`ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації, а також право на відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої недостовірної інформації. Особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством, є, зокрема, ділова репутація, ім`я (найменування), а також інші блага, які охороняються цивільним законодавством (стаття 201 Цивільного кодексу України). Статтею 277 Цивільного кодексу України встановлено, що спростування недостовірної інформації здійснюється особою, яка поширила інформацію. Поширювачем інформації, яку подає посадова чи службова особа при виконанні своїх посадових (службових) обов`язків, вважається юридична особа, у якій вона працює. Якщо особа, яка поширила недостовірну інформацію, невідома, фізична особа, право якої порушено, може звернутися до суду із заявою про встановлення факту недостовірності цієї інформації та її спростування. Якщо недостовірна інформація міститься у документі, який прийняла (видала) юридична особа, цей документ має бути відкликаний. Фізична особа, особисті немайнові права якої порушено у друкованих або інших засобах масової інформації, має право на відповідь, а також на спростування недостовірної інформації у тому ж засобі масової інформації в порядку, встановленому законом. Спростування недостовірної інформації здійснюється незалежно від вини особи, яка її поширила. Спростування недостовірної інформації здійснюється у такий же спосіб, у який вона була поширена. При розгляді справ зазначеної категорії суди повинні мати на увазі, що юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, що не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право (аналогічна позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 12.11.2019 у справі № 904/4494/18). Під поширенням інформації необхідно розуміти: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі "Інтернет" чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі. Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені). Ділову репутацію юридичної особи становить престиж її фірмового (комерційного) найменування та інших належних їй нематеріальних активів серед кола споживачів її товарів та послуг. Під діловою репутацією юридичної особи, у тому числі підприємницьких товариств, фізичних осіб-підприємців, адвокатів, нотаріусів та інших осіб, розуміється оцінка їх підприємницької, громадської, професійної чи іншої діяльності, яку здійснює така особа як учасник суспільних відносин. Приниженням ділової репутації суб`єкта господарювання (підприємця) є поширення у будь-якій формі неправдивих, неточних або неповних відомостей, що дискредитують спосіб ведення чи результати його господарської (підприємницької) діяльності, у зв`язку з чим знижується вартість його нематеріальних активів. Вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначати характер такої інформації та з`ясовувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням (подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 15.06.2022 у справі № 910/13849/21). При цьому, згідно зі статтею 30 Закону України "Про інформацію" ніхто не може бути притягнутий до відповідальності за висловлення оціночних суджень. Оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовно-стилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості. Якщо особа вважає, що оціночні судження або думки принижують її гідність, честь чи ділову репутацію, а також інші особисті немайнові права, вона вправі скористатися наданим їй законодавством правом на відповідь, а також на власне тлумачення справи у тому самому засобі масової інформації з метою обґрунтування безпідставності поширених суджень, надавши їм іншу оцінку. Якщо суб`єктивну думку висловлено в брутальній, принизливій чи непристойній формі, що принижує гідність, честь чи ділову репутацію, на особу, яка таким чином та у такий спосіб висловила думку або оцінку, може бути покладено обов`язок відшкодувати завдану моральну шкоду. Суб`єкти інформаційних відносин звільняються від відповідальності за розголошення інформації з обмеженим доступом, якщо суд встановить, що ця інформація є суспільно необхідною. Додаткові підстави звільнення від відповідальності засобів масової інформації та журналістів встановлюються Законами України "Про друковані засоби масової інформації (пресу) в Україні", "Про телебачення і радіомовлення", "Про інформаційні агентства" та інші. У своїй практиці Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) розрізняє факти та оціночні судження. Якщо існування фактів може бути підтверджене, то правдивість оціночних суджень не піддається доведенню. Вимога довести правдивість оціночних суджень є нездійсненною і порушує свободу висловлювання думки як таку, що є фундаментальною частиною права, яке охороняється статтею 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (рішення у справі "Лінгенс проти Австрії" від 08.07.1986). Щоб розрізнити твердження щодо фактів та оціночні судження, необхідно враховувати обставини справи та загальний тон висловлювань (рішення ЄСПЛ у справі "Бразільє проти Франції" від 11.04.2006), оскільки судження з питань, які становлять суспільний інтерес, можуть на цій підставі становити оціночні судження, а не твердження щодо фактів (рішення ЄСПЛ "Патурель проти Франції" від 22.12.2005, "ТОВ "Інститут економічних реформ" проти України" від 02.06.2016). Однак навіть якщо висловлювання є оціночним судженням, пропорційність втручання має залежати від того, чи існує достатній фактичний базис для оспорюваного висловлювання. Залежно від обставин конкретної справи, висловлювання, яке є оціночним судженням, може бути перебільшеним за відсутності будь-якого фактичного підґрунтя (рішення ЄСПЛ у справі "Де Хаес і Гійселс проти Бельгії" від 24.02.1997). Отже, за змістом наведених положень чинного законодавства та усталеної практики ЄСПЛ судження має оціночний характер та виражає ставлення того, хто говорить, до змісту висловленої думки, і пов`язане із такими психологічними станами, як віра, впевненість чи сумнів. Оцінити правдивість чи правильність судження будь-яким шляхом неможливо, а тому воно не входить до предмета судового доказування. У свою чергу, фактичне твердження - це логічна побудова та викладення певного факту чи групи фактів. Факт - це явище об`єктивної дійсності, конкретні життєві обставини, які склалися у певному місці та часі за певних умов. Ураховуючи те, що факт сам по собі є категорією об`єктивною, незалежною від думок і поглядів сторонніх осіб, то його відповідність дійсності може бути перевірена та встановлена судом. Виходячи з викладеного, при вирішенні спору, предметом якого є захист ділової репутації шляхом спростуванням відомостей, що були поширені у тому числі за допомогою мережі "Інтернет" з метою задоволення суспільного інтересу, ключовим є чітке розмежування між констатацією фактів та оціночними судженнями в інформації, що викладалася у спірній публікації. У той час як наявність фактів може бути продемонстровано, достовірність оціночних суджень не піддається доведенню (аналогічний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 21.05.2021 у справі № 918/132/20). Позивачка стверджує, що вищевказані відомості, зазначені у письмових поясненнях від 29.01.2021 року, поданих до Південно-західного апеляційного господарського суду, по справі №916/178/20, є недостовірними, принижують її честь та гідність. Завдану моральну шкоду позивач оцінює у розмірі 4 000 (чотири тисячі) гривень, яку просить стягнути з відповідача. За п. 15 Постанови Пленуму ВС України «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» від 27.02.2009 року № 1 юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право. В свою чергу пунктом 17 вищенаведеної Постанови передбачено, що інформація, зазначена у позовній заяві чи іншій заяві, адресованій суду, а також в процесуальних документах (запереченнях на позов, апеляційних чи інших скаргах тощо) може бути підставою для захисту гідності, честі чи ділової репутації, за винятком випадків, коли ця інформація була визначена підставою пред`явленого позову і стосувалася його предмета, була доказом у справі, а так само предметом апеляційного чи іншого перегляду в порядку, встановленому процесуальним законом. Не підлягають розгляду судами позови про захист гідності, честі чи ділової репутації, приниження яких відбулося внаслідок давання показань свідками, а так само іншими особами, які брали участь у справі, відносно осіб, які брали участь у тій справі, якщо наведена в них інформація була доказом у справі та оцінювалась судом при ухваленні судового рішення, оскільки нормами процесуальних кодексів встановлений спеціальний порядок дослідження та оцінки таких доказів. Вказана вимога по суті означала б вимогу повторної судової оцінки наданих суду доказів у справі. Зазначений висновок щодо застосування норм права у подібних правовідносинах наведено у постанові Верховного Суду від 19 травня 2020 року у справі № 441/1547/17 (провадження № 61-12520св19), постанові від 10 січня 2023 року у справі №607/18098/19 (провадження № 61-12065св21). Суд зазначає, що у даному випадку, так як позивачка та ОСББ «Весна Новоселів 53», в особі голови правління Смагіна Г.О., були учасниками конкретної справи, яка перебувала в проваджені Південно-західного апеляційного господарського суду, рішення по справі ухвалено по суті, наведена у спірних письмових поясненнях інформація голови правління ОСББ «Весна-Новоселів 53» від 29.01.2021 року, отримана адвокатом в межах процесуального закону, надавалась суду у якості доказу, викладена в процесуальному документі, досліджена, оцінена судом при ухвалені судового рішення в межах процедури здійснення судочинства, то зазначена інформація не може бути підставою для захисту гідності, честі чи ділової репутації позивача. Відповідно до ст. 280 Цивільного кодексу України, якщо фізичній особі внаслідок порушення її особистого немайнового права завдано майнової та (або) моральної шкоди, ця шкода підлягає відшкодуванню. З огляду на викладене, оскільки процесуальним законом передбачений спеціальний порядок дослідження і оцінки доказів, а саме спірних пояснень голови правління ОСББ «Весна-Новоселів 53» Смагіна Г.О., засвідчених відповідачкою на підтвердження викладених обставин спору, то відсутні підстави як для захисту честі, гідності та ділової репутації позивачки, так і для стягнення моральної шкоди.

Outcome: dismissed