Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-20 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом, в якому просить визначити додатковий строк терміном два місяці для подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] , мотивуючи свої вимоги наступним. [INFO] помер її батько [PERSON] . Після смерті батька відкрилась спадщина на все майно батька, у том числі на земельну ділянку з кадастровим номером 3522284200:02:000:0319, загальною площею 4,7508 га, розташовану на території Суботцівської сільської ради Кіровоградської області. За життя батько був зареєстрований та проживав один у с.Мошорине Кіровоградської області. Заповіту батько не залишив, тож вона, як рідна донька, є єдиною спадкоємицею першої черги. Більше ніж шість місяців перед смертю та на день смерть батько проживав з нею, вони вели спільне господарство, тож фактично вона прийняла спадщину після його смерті. У встановлений законом шестимісячний строк не звернулась до нотаріуса, оскільки, після смерті батька склалися тяжкі сімейні обставини, були встановлені карантинні обмеження, а потім на період військового стану було зупинено перебіг строку для прийняття спадщини. При зверненні до нотаріуса їй було роз`яснено, що вона пропустила встановлений законом строк та рекомендовано звернутися до суду. Карантинні обмеження, а потім військовий стан об`єктивно завадили їй своєчасно звернутися до нотаріуса, тож просить визнати причини пропуску строку поважними і визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Позивач в судове засідання не з`явилась, надала заяву про розгляд справи без її участі, підтримала вимоги позову та просить їх задовольнити. Відповідач в судове засідання не з`явився, представник надав заяву про розгляд справи без його участі, не заперечив проти задоволення позовних вимог, просив просить вирішити справу на розсуд суду. Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне. Відповідно до свідоцтва про смерть серії [NUMBER] Олександрійського відділу державної реєстрації актів цивільного стану в Олександрійському районі Кіровоградської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса), [PERSON] , помер [INFO] в смт Олександрійське Олександрійського району Кіровоградської області. Відповідно до інформації Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку, [PERSON] належить земельна ділянка кадастровий номер 3522284200:02:000:0319, загальною площею 4,7508 га, розташована на території Мошоринської сільської ради Кіровоградської області. Згідно з довідкою старости Володимирівського старостинського округу Суботцівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області №335-М від 05.08.2024, [PERSON] помер [INFO] , на день смерті проживав та був зареєстрований одноосібно по [ADDRESS] , заповіт від його імені не складався і не посвідчувався. Відповідно до свідоцтва про народження позивача № [NUMBER] , свідоцтва про реєстрацію шлюбу № [NUMBER] , батьком позивача [PERSON] є [PERSON] . [PERSON] проживає по [ADDRESS] , відповідно до витягу з реєстру територіальної громади. Роз`ясненням нотаріуса від 09.08.2024 №531/01-16 повідомлено позивача про те, що вона вважається такою, що не прийняла спадщину, так як в шестимісячний строк з часу відкриття спадщини до нотаріальної контори заяву не подавала, разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини постійно не проживала. Згідно з Інформаційних довідок зі Спадкового реєстру після смерті [INFO] [PERSON] із заявою про прийняття спадщини ніхто не звертався, свідоцтва про право на спадщину не видавалися. Відповідно до вимог ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови в її прийнятті спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 ЦК України. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину (ч.1 ст.1296 ЦК України). За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України та п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до статті 3 ЦК України серед загальних засад цивільного законодавства є: принцип неприпустимості позбавлення права власності, крім випадків встановлених Конституцією України та законом; справедливість, добросовісність та розумність. Статтею 41 Конституції України передбачено: «Кожен має право володіти користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. Підставою виникнення права приватної власності є також успадкування майна, що базується на правонаступництві. Цивільний процесуальний кодекс України у статті 2 закріплює, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно зі ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколів до неї про захист прав людини і основоположних свобод із змінами та доповненнями, внесеними Протоколом № 11 від 11 травня 1994 року, який діє для України з 11 вересня 1997 року та прецедентної практики Європейського суду з прав людини, кожна фізична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Виходячи з рішення ЄСПЛ у справі «Маркс проти Бельгії» від 13 червня 1979 року, стаття 1 Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, по своїй суті є гарантом права власності, оскільки визнає право будь-якої особи на безперешкодне користування своїм майном. За змістом положень книги 6 ЦК України, спадкове право захищає власність фізичних осіб. Позивач пов`язаний зі спадкодавцем кровним спорідненням. Усі права та обов`язки, що належали спадкодавцю на момент відкриття спадщини в розумінні ст.1 Першого протоколу до Конвенції, становитиме майно позивача, виходячи із законодавчого визначення спадкових правовідносин, суб`єктом яких є позивач. Відповідно до ст.29 закону України «Про захист населення від інфекційних хвороб» з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої корона вірусом SARS-CoV-2, постановою КМУ від 11.03.2020 № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненою корона вірусом SARS-CoV-2» з 12.03.2020 на всій території України впроваджено карантин та обмежено пересування громадян та перебування їх у громадських місцях, обмежена робота державних установ, в тому числі і нотаріальних контор. У подальшому постановою КМУ від 22.07.2020 «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненою корона вірусом SARS-CoV-2» з 01.08.2020 до 31.12.2020 на території України продовжено карантин. Згідно із\~Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)»\~з дня оголошення карантину зупиняється перебіг строків звернення за отриманням адміністративних та інших послуг та строків надання цих послуг, визначених законом. Від дня припинення карантину перебіг цих строків продовжується з урахуванням часу, що минув до його зупинення. Положень щодо поширення дій цього\~закону\~на вчинення нотаріальних дій, зокрема й\~\~тих, що пов`язані з можливим пропуском передбачених законодавством строків, немає. Однак, листом Міністерства юстиції України від 17 березня 2020 року № 1534/19.5/32-20 «Щодо організації роботи державних нотаріальних контор та приватних нотаріусів на час дії карантину» було рекомендовано державним та приватним нотаріусам обмежити прийом громадян та вчиняти лише невідкладні нотаріальні дії. Отже, враховуючи, що з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2,\~постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 р. № 211\~запроваджені протиепідемічні заходи, у зв`язку з чим на період дії карантину заборонялося здійснення регулярних та нерегулярних перевезень пасажирів автомобільним транспортом у міському, приміському, міжміському, внутрішньо обласному та міжобласному сполученні, зокрема пасажирські перевезення на міських автобусних маршрутах у режимі маршрутного таксі; обмежувався перетин державного кордону та прийом громадян у державних установах тощо. Також, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 в Україні з 24.02.2022 введено воєнний стан, строк дії якого неодноразово продовжено, зокрема відповідними Указами Президента України та Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні", воєнний стан продовжено до 09.11.2024. Нотаріальні дії в умовах воєнного стану вчиняються з урахуванням положень постанови КМУ «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» від 28.02.2022 року №164 (далі Постанова) з відповідними змінами та; і доповненнями. Вказану Постанову було доповнено п.3 (згідно постанови КМУ №209 від 06.03.2022), яким установлено, що на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється. В подальшому пункт 3 Постанови було змінено (згідно постанови КМУ №719 від 24.06.2022) установлено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на| чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. На підставі Постанови КМУ №469 від 09.05.2023 пункт 3 було виключено. За викладеного, суд вважає, можливим визнати причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини поважними, оскільки позивач не скористався своїм правом звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини в межах вказаного строку, в інший спосіб захистити своє право не може, є спадкоємцем за законом першої черги, інші спадкоємці які прийняли спадщину відсутні, спадщина не визнана відумерлою, та визначити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті спадкодавця. На підставі викладеного та

Outcome: approved