Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-18 00:00:00

У липні 2024 року через систему «Електронний суд» до Рокитнянського районного суду Київської області надійшла позовна заява Акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк» (далі - АТ «Перший український міжнародний банк») до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором. Позов обґрунтовано тим, що 22 липня 2020 року між АТ «Перший український міжнародний банк»» та [PERSON] укладений кредитний договір № 2001642300701, відповідно до умов якого [PERSON] отримала кредит в сумі 10 000 грн у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою за користування кредитом 47,88% річних на суму залишку заборгованості за кредитом; у подальшому кредитний ліміт збільшено до 36 969,14 грн. Таким чином, позивачем належним чином були виконані умови кредитного договору, в той час як відповідачем отримані грошові кошти в передбачені строки повернуті не були. У зв`язку з неналежним виконанням умов укладеного договору позивач направив письмову вимогу відповідачу про повернення боргу, однак позичальник її не виконав. У порушення умов кредитного договору, [PERSON] зобов`язання не виконувала, у зв`язку з чим на 4 червня 2024 року утворилась заборгованість в сумі 64 063,35 грн, яка складається з: 36 969,14 грн заборгованості за кредитом та 27 094,21 грн заборгованості за процентами. Посилаючись на викладене, АТ «Перший український міжнародний банк» просило стягнути з відповідача заборгованість за кредитним договором в сумі 64 063,35 грн. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 31 липня 2024 року дану справу розподілено Смик М.М. як судді-доповідачу. Відповідно до довідки Рокитнянської селищної ради від 9 серпня 2024 року [PERSON] зареєстрована на [ADDRESS] . Ухвалою Рокитнянського районного суду Київської області від 12 серпня 2024 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та роз`яснено сторонам процесуальні права. В судове засідання представник позивача не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. У позовній заяві представника позивача просила розглянути справу в спрощеному позовному провадженні та за її відсутності, позовні вимоги підтримує та просила їх задовольнити, проти ухвалення судом заочного рішення в справі не заперечувала. Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суду не повідомив. Заяв, клопотань до суду не подано. Відзив на позовну заяву не надходив. Частиною 8 статті 178 ЦПК України передбачено, що у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Відповідно частини 2 статті 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Частиною 1 статті 280 ЦПК України передбачено, що суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Враховуючи зазначене, суд вважає можливим ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, оскільки відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин, відповідач не подав відзив, а позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Враховується судом і рішення Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року № 17-рп/2011 згідно якого у разі відсутності осіб, які беруть участь у справі за адресою, вказаної в матеріалах справи (зокрема позовній заяві) яка відповідає місцю реєстрації відповідача, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене йому належним чином. За змістом частини 5 статті 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складання повного судового рішення. Вивчивши матеріали цивільної справи, суд дійшов до таких висновків. Відповідно до статті 627 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Частиною 1 статті 628 ЦК України передбачено, що зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Згідно зі статтею 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. Відповідно до статей 526, 527, 530 ЦК України зобов`язання повинні виконуватись належним чином і у встановлений строк відповідно до умов договору та вимог закону, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Статтею 1054 ЦК України передбачено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. У статті 1056-1 ЦК України визначено, що процентна ставка за кредитом може бути фіксованою або змінюваною. Тип процентної ставки визначається кредитним договором. Розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору. Частина друга статті 1050 ЦК України передбачає, якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу. Матеріалами справи підтверджено, що 22 липня 2020 року між АТ «Перший український міжнародний банк» та [PERSON] укладений кредитний договір №2001642300701, відповідно до умов якого [PERSON] отримала кредит в сумі 10 000 грн у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою за користування кредитом 47,88% річних; у подальшому кредитний ліміт збільшено до 36 969,14 грн. Факт укладення кредитного договору 22 липня 2020 року № 2001642300701 між сторонами підтверджується копією заяви від 22 липня 2020 року про приєднання до договору про комплексне банківське обслуговування фізичних осіб, за якою АТ «Перший український міжнародний банк» надало [PERSON] кредит в сумі 10 000 грн із зарахуванням коштів на поточний рахунок, відкритий в АТ «Перший український міжнародний банк» зі сплатою процентів за користування коштами у сумі 47,88 % річних строком на 12 місяців з можливістю пролонгації на такий самий строк за відсутності заперечень сторін. При цьому своїм підписом відповідач підтвердила своє ознайомлення та згоду на те, що така заява разом із договором про комплексне банківське обслуговування фізичних осіб, Тарифами банку, Паспортом споживчого кредиту складають договір кредитування, підтвердивши, що ознайомився із зазначеними документами, до яких не має заперечень. За змістом п. 2.1.1 Розділу І Публічної пропозиції АТ «Перший український міжнародний банк» договір визначає умови та порядок здійснення банком комплексного банківського обслуговування клієнта, регулює відносини сторін при наданні клієнту послуг банку з відкриття та обслуговування карткових рахунків, випуску карток, надання споживчого кредиту, овердрафту, кредитної лінії, використання системи інтернет-банкінг, сервісу «SMS-банкінг», послуги залучення коштів у вклад, надання у користування індивідуального банківського сейфу і персонального обслуговування. Згідно з п. 2.2.1 Розділу І Публічної пропозиції АТ «Перший український міжнародний банк» договір вважається укладеним, а умови публічної пропозиції акцептованими клієнтом з моменту оформлення заяви на приєднання до договору за умови подання клієнтом документів і відомостей, необхідних для з`ясування його особи, суті діяльності та фінансового стану, перелік яких визначається відповідно до вимог чинного законодавства України, якщо інший порядок не встановлений будь-якими іншими умовами договору. Дата набрання чинності договору визначається заявою на приєднання до договору, якщо інше не передбачено умовами Договору та/або Заявою на приєднання до Договору (п. 2.2.2 Розділу І). Відповідно до п.2.2.5. Розділу І Публічної пропозиції АТ «Перший український міжнародний банк» підписанням заяви на приєднання до договору, клієнт беззастережно підтверджує, що на момент укладення договору клієнт ознайомився з повним текстом договору ( в тому числі тарифами), повністю зрозумів його зміст та погоджується зі всіма умовами договору. Пунктом 2.4.1 Розділу І Публічної пропозиції АТ «Перший український міжнародний банк» визначено, що договір діє протягом невизначеного строку і може бути розірваний за ініціативою банку або за ініціативою клієнта у випадках закриття всіх карткових рахунків та інших рахунків, відкритих за цим договором, та/ або відмови від усіх послуг банку. Умовами Публічної пропозиції АТ «Перший український міжнародний банк» на укладення договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, передбачено право банку змінювати клієнту кредитний ліміт. Так, згідно пункту 4.3.6.4. частини 4 Розділу ІІ Публічної пропозиції АТ «Перший український міжнародний банк» на укладення договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб встановлено, що змінити (зменшити, збільшити) розмір наданого кредитного ліміту або закрити кредитний ліміт взагалі за умови інформування клієнта шляхом направлення SMS-повідомлення на номер мобільного телефону. В SMS-повідомленні про зміну розміру кредитного ліміту банк повідомляє клієнту новий розмір кредитного ліміту. У разі незгоди клієнта із зміненим розміром кредитного ліміту, за винятком випадку, передбаченого п. 4.2.19. Розділу ІІ цього договору клієнт протягом 30 (тридцяти) календарних днів повинен звернутися до банку та особисто подати відповідну письмову заяву. У випадку, якщо клієнт протягом вказаного строку не заявив про свою незгоду зі зміною розміру кредитного ліміту та/або здійснив першу платіжну операцію після отримання вказаного SMS-повідомлення банку згода клієнта зі зміною умов договору вважається підтвердженою. Факт отримання відповідачем кредиту підтверджується наданим представниками АТ «Перший український міжнародний банк» розрахунком. За статтею 599 ЦК України зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином, тому, враховуючи умови кредитного договору від 22 липня 2020 року №2001642300701, суд дійшов висновку, що угода між сторонами про надання кредиту повинна виконуватись згідно із діючим законодавством та умовами укладеного між сторонами договору. Згідно з п.4.2.7. Розділу ІІ Публічної пропозиції АТ «Перший український міжнародний банк» сторони погодили, що проценти за користування коштами кредитного ліміту і комісії сплачуються по день фактичного повного повернення заборгованості за кредитним лімітом в розмірах, визначених додатком №3, додатком №4 до цього договору з врахуванням умов обраного клієнтом кредитного продукту. Пунктом 4.2.9 Розділу ІІ Публічної пропозиції АТ «Перший український міжнародний банк» визначено, що проценти на суму основного боргу нараховуються в залежності від типу операції, проведеної клієнтом; проценти за день, що слідує за розрахунковим днем, нараховуються на залишок основного боргу станом на кінець розрахункового дня, в який виконується розрахунок обов`язкового платежу та включаються до складу обов`язкового платежу. 5 червня 2024 року АТ «Перший український міжнародний банк» направило [PERSON] повідомлення-вимогу про повернення кредитних коштів, яка останньою залишилась без задоволення. Відповідно до розрахунку [PERSON] зобов`язання не виконувала, у зв`язку з чим на 4 червня 2024 року утворилась заборгованість в сумі 64 063,35 грн, яка складається з: 36 969,14 грн - заборгованості за кредитом та 27 094,21 грн - заборгованості за процентами. Реалізація принципу змагальності сторін у цивільному процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою у статті 129 Конституції України. Згідно з частиною третьою статті 12, частиною першою статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків (стаття 76 ЦПК України). Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування (стаття 77 ЦПК України). Статтею 78 ЦПК України передбачено, що суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Відповідно до статті 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (частини перша-третя статті 89 ЦПК України). Вирішуючи справу, судом встановлено порушення [PERSON] зобов`язань з повернення отриманого кредиту, що призвело до виникнення у неї заборгованості, яка підлягає стягненню. Оскільки розмір заборгованості за користування кредитними коштами підтверджено уповноваженою банком особою у вищезазначеному розрахунку та відповідачем не оспорюється, підстави сумніватися в дійсності наведеної в розрахунку інформації в частині використаних відповідачем кредитних коштів, у суду відсутні. Будь-яких заперечень щодо правильності нарахованої заборгованості за кредитом, а також доказів, які це підтверджують, відповідачем не надано та не зазначено джерел їх здобуття. Встановивши зазначене, суд вважає, що позовні вимоги АТ «Перший український міжнародний банк» обґрунтовані і такі, що підлягають задоволенню. Статтею 141 ЦПК України передбачено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача. У зв`язку із задоволенням позову АТ «Перший український міжнародний банк», з [PERSON] на користь АТ «Перший український міжнародний банк» підлягає відшкодуванню судовий збір за подання позовної заяви, у розмірі 2 422,40 грн.

Outcome: approved