Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-13 00:00:00

Позивач звернулася до суду з даним позовом, в його обґрунтування посилаючись на те, що 28.02.2022 р. в результаті дорожньо-транспортної пригоди по [ADDRESS] за участю транспортного засобу Nissan Almera р/н [NUMBER] під керуванням [PERSON] та а/м Daewoo Nexia р/н [NUMBER] під керуванням [PERSON] (винуватця ДТП). Цивільно-правова відповідальність власника транспортного засобу Daewoo Nexia р/н [NUMBER] була застрахована в ПрАТ \~"УСК\~"КНЯЖА\~ВІЄННА ІНШУРАНС\~ГРУП" згідно поліса ОСЦПВВНТЗ № ЕР/207170481, який діяв на дату ДТП. Вина [PERSON] у вчиненні дорожньо-транспортної пригоди підтверджується Європротоколом, складеним учасниками ДТП 28.03.2022 р. В результаті дорожньо-транспортної пригоди було пошкоджено автомобіль Nissan Almera р/н [NUMBER] , чим завдані матеріальні збитки позивачу, як власнику цього транспортного засобу. 01.04.2022 р. адвокат Демарчук М.В., як представник [PERSON] , вручив безпосередньо представнику ПрАТ "УСК\~"КНЯЖА\~ВІЄННА ІНШУРАНС\~ГРУП" повідомлення про ДТП, заяву на виплату страхового відшкодування, запрошення на експертизу та весь необхідний пакет документів, та 13.05.2022 р. ПрАТ "УСК\~"КНЯЖА\~ВІЄННА ІНШУРАНС\~ГРУП" виплатила\~страхове відшкодування\~в розмірі\~10675,39\~грн. на рахунок\~ФОП [PERSON] , не узгодивши розмір із позивачем. 25.05.2022 р. адвокатом Демарчуком М.В., як представником [PERSON] , було направлено до ПрАТ "УСК\~"КНЯЖА\~ВІЄННА ІНШУРАНС\~ГРУП" запит-вимогу\~щодо надання\~документів,\~на підставі\~яких оцінено\~розмір заподіяної\~шкоди,\~та вимогу\~доплатити страхове\~відшкодування в\~розмірі,\~встановленому у\~висновку експерта\~ [PERSON] \~№ 2304/22 від 25.04.2022 р. , складеному на замовлення позивача. ПрАТ "УСК\~"КНЯЖА\~ВІЄННА ІНШУРАНС\~ГРУП" на запит-вимогу відповіді не надала. 25.05.2022 р. адвокат Демарчук М.В., як представник [PERSON] направив до Національного банку України скаргу на дії страховика щодо недоплати страхового відшкодування. 31.05.2022 р. ПрАТ "УСК "КНЯЖА ВІЄННА ІНШУРАНС ГРУП" здійснила доплату страхового відшкодування в розмірі 913,75 грн. Національний банк України у відповіді на скаргу повідомив, що страховик виплатив страхове відшкодування в розмірі 11589,14 грн. платежами від 13.05.2022 року та 31.05.2022 р.р. Розмір страхового відшкодування страховиком розраховано на підставі звіту №2169 від 11.05.2022 р., складеного суб`єктом оціночної діяльності ФОП [PERSON] . Документи, на підставі яких було визначено розмір заподіяної шкоди, НБУ не направив. Відповідно до абзацу першого ч. 22.1. ст. 22 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», у разі настання страхового випадку страховик у межах страхових сум, зазначених у страховому полісі, відшкодовує у встановленому цим Законом порядку оцінену шкоду, заподіяну внаслідок дорожньо-транспортної пригоди життю, здоров`ю, майну третьої особи. Згідно п. 36.2 ст. 36 вказаного Закону: розмір страхового відшкодування страховик узгоджує з особою, яка має право на отримання відшкодування. Як зазначається позивачем при зверненні до суду, страховик не узгодив з позивачем розмір страхового відшкодування та не ознайомив зі звітом СОД ФОП [PERSON] № 2169 від 11.05.2022 р., складеним на замовлення страховика, а тому позивач не мав можливості внести свої зауваження до звіту. Стосовно звіту оцінювача ФОП [PERSON] \~№ 2169\~від 11.05.2022\~року,то він є неналежним доказом розрахунку матеріальної шкоди, оскільки оцінювач [PERSON] не оглядав пошкоджений транспортний засіб (представником страховика, який здійснював особистий огляд був [PERSON] ), а тому його звіт складено з порушенням п. 1.3, 5.1, 5.5, 8.1, 8.5 Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів. Визначення матеріального збитку чи вартості КТЗ без його особистого огляду можливо лише експертом (а не оцінювачем, як зроблено Страховиком), який складає висновок, і тільки за рішенням органу (особи), який (яка) призначив (ла) експертизу (залучив(ла) експерта), крім цього зазначено, що з метою дотримання п. 5.5 Методики оцінювач зобов`язаний установити характер і обсяги пошкоджень на момент особистого огляду та інші ознаки, які характеризують технічний стан КТЗ, з обов`язковою їх фіксацією шляхом фотографування. За підрахунком позивача, з ПрАТ "УСК\~"КНЯЖА\~ВІЄННА ІНШУРАНС\~ГРУП" підлягає\~стягненню 15\~724,87\~грн.,\~що складається\~з наступного:\~8\~174,80\~грн.\~-\~страхове відшкодування;\~ 3670,82\~грн.\~ -\~пеня;\~ 1759,25\~грн.\~-\~втрати від\~інфляції;\~2120,00\~грн.\~-\~витрати на оплату послуг експерта автотоварознавця. Представник позивача вимоги позову підтримала повністю просила суд задовольнити позов. Відповідач позов не визнав, про що надав суду відзив на позовну заяву (а.с. 67- 71). Заперечуючи, відповідач наголошував на тому, що правовідносини, що склались між сторонами, регулюються нормами спеціального закону - Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно - правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» від 01.07.2004\~№\~1961-IV, відповідно до п. 22.1, ст. 22 якого у разі настання страхового випадку страховик у межах страхових сум, зазначених у страховому полісі, відшкодовує у встановленому цим Законом порядку оцінену шкоду, заподіяну внаслідок дорожньо-транспортної пригоди життю, здоров`ю, майну третьої особи. Згідно зі ст. 28 зазначеного вище закону шкода, заподіяна в результаті дорожньо-транспортної пригоди майну потерпілого, це шкода, пов`язана: з пошкодженням чи фізичним знищенням транспортного засобу. Відповідно до ст. 29 Закону, у зв`язку з пошкодженням транспортного засобу відшкодовуються витрати, пов`язані з відновлювальним ремонтом транспортного засобу з розрахованого у порядку, встановленому законодавством, з урахуванням зносу, включаючи витрати на усунення пошкоджень, зроблених навмисно з метою порятунку потерпілих внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, з евакуацією транспортного засобу з місця дорожньо-транспортної пригоди до місця проживання того власника чи законного користувача транспортного засобу, який керував транспортним засобом у момент дорожньо- транспортної пригоди, чи до місця здійснення ремонту на території України. Якщо транспортний засіб необхідно, з поважних причин, помістити на стоянку, до розміру шкоди додаються також витрати на евакуацію транспортного засобу до стоянки та плата за послуги стоянки. Відповідно до ст. 7 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», оцінка майна проводиться у випадках, встановлених законодавством України, міжнародними угодами, на підставі договору, а також на вимогу однієї з сторін угоди та за згодою сторін. Проведення оцінки майна є обов`язковим у випадках: визначення збитків або розміру відшкодування у випадках, встановлених законом. Згідно до п. 34.2. Протягом 10 робочих днів з дня отримання повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду страховик (у випадках, передбачених статтею 41 цього МТСБУ) зобов`язаний направити свого представника (працівника, аварійного комісара або експерта) на місце настання страхового випадку та/або до місцезнаходження пошкодженого майна для визначення причин настання страхового випадку та розміру збитків. З метою визначення розміру вартості відновлювального ремонту транспортного засобу проведення відповідних оцінювань в ФОП [PERSON] . Відповідно до звіту про визначення вартості матеріального збитку №2169 від 31.05.2022 р.,який був складений ФОП [PERSON] , вартість матеріального збитку, заподіяного власнику пошкодженого транспортного засобу NISSAN ALMERA, д.н.з. [NUMBER] , складає 14 189,14 грн. з урахуванням ПДВ на запасні частини. Сума страхового відшкодування в розмірі 11589,14 грн. (за вирахуванням франшизи) була виплачена на користь позивача, що останнім не заперечується згідно поданої позовної заяви. Відповідач просив суд також врахувати, що відповідно до правового висновку ВС/КЦС від 21.02.2021\~у справі №760/19377/15: «Якщо потерпілий звернувся до страховика і одержав страхове відшкодування, але його недостатньо для повного відшкодування шкоди, деліктне зобов`язання зберігається до виконання особою, яка завдала шкоди, свого обов`язку згідно зі статтею\~1194\~ЦК України - відшкодування потерпілому різниці між фактичним розміром шкоди і страховою виплатою (страховим відшкодуванням), яка ним одержана від страховика. Розмір страхового відшкодування страховик узгоджує з особою, яка має право на отримання відшкодування, проте страховик самостійно приймає рішення про здійснення чи відмову в здійсненні страхового відшкодування (статті 36, 37 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів»). При цьому розмір страхової виплати (страхового відшкодування) з особою, яка завдала шкоди, страховик за законом узгоджувати не зобов`язаний, хоча цей розмір безпосередньо впливає на обсяг відповідальності особи, яка завдала шкоди, за статтею\~1194\~ЦК України.» Крім того, у Відповідача відсутній обов`язок приймати до уваги наданий позивачем висновок, оскільки законом визначений вичерпний перелік випадків, коли потерпілий має право самостійно обирати експерта для визначення розміру збитку. випадках. Зокрема, згідно п. 34.3 ст. 34 Закону, якщо представник страховика (у випадках, передбачених статтею 41 цього Закону, - МТСБУ) не з`явився у визначений строк, потерпілий має право самостійно обрати аварійного комісара або експерта для визначення розміру шкоди. У такому разі страховик (у випадках, передбачених статтею 41 цього Закону, - МТСБУ) зобов`язаний відшкодувати потерпілому витрати на проведення експертизи (дослідження). Як зазначається відповідачем при зверненні до суду, відповідачем у передбачений законом строк було організовано огляд транспортного засобу, про що складено відповідний акт огляду здійснено страхове відшкодування. Відповідно до ст. 110 ЦПК України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом з іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно б мотивоване в судовому рішенні. На переконання відповідача, перераховані ним обставини свідчать про необґрунтованість заявлених позовних вимог, та позивач помилково визначив страховика у статусі відповідача, адже позовні вимоги щодо сплати різниці між фактичним розміром шкоди і сумою страхового відшкодування позивач повинен був направити до винуватця дорожньо транспортної пригоди. Щодо франшизи, то страхове відшкодування зменшується на суму франшизи, розмір якої в даному випадку становитиме 2\~600,00 грн. У відповіді на відзив позивач наполягав на обґрунтованості позовних вимог (а.с. 101 107). Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини. Як встановлено судом на підставі доказів, наданих у порядку ст.ст. 76 80 ЦПК України, 28.02.2022 р. в результаті дорожньо-транспортної пригоди по [ADDRESS] за участю транспортного засобу Nissan Almera р/н [NUMBER] під керуванням [PERSON] та а/м Daewoo Nexia р/н [NUMBER] під керуванням [PERSON] (винуватця ДТП) було пошкоджено належний позивачу транспортний засіб Nissan Almera р/н [NUMBER] , при цьому цивільно-правова відповідальність власника транспортного засобу Daewoo Nexia р/н [NUMBER] була застрахована в ПрАТ \~"УСК\~"КНЯЖА\~ВІЄННА ІНШУРАНС\~ГРУП" згідно поліса ОСЦПВВНТЗ № ЕР/207170481, який діяв, та вина [PERSON] у вчиненні дорожньо-транспортної пригоди підтверджується європротоколом, складеним учасниками ДТП 28.03.2022 р. (а.с. 14 15, 54). 01.04.2022 р. адвокат Демарчук М.В., як представник [PERSON] , надав представнику ПрАТ "УСК\~"КНЯЖА\~ВІЄННА ІНШУРАНС\~ГРУП" повідомлення про ДТП, заяву на виплату страхового відшкодування, запрошення на експертизу та весь необхідний пакет документів, та 13.05.2022 р. ПрАТ "УСК\~"КНЯЖА\~ВІЄННА ІНШУРАНС\~ГРУП" виплатила\~страхове відшкодування\~в розмірі\~10\~675,39\~грн. на рахунок\~ФОП [PERSON] , не узгодивши розмір із позивачем (а.с. 23). 25.05.2022 р. адвокатом Демарчуком М.В., як представником [PERSON] , було направлено до ПрАТ "УСК\~"КНЯЖА\~ВІЄННА ІНШУРАНС\~ГРУП" запит-вимогу\~щодо надання\~документів,\~на підставі\~яких оцінено\~розмір заподіяної\~шкоди,\~та вимогу\~доплатити страхове\~відшкодування в\~розмірі,\~встановленому у\~висновку експерта\~ [PERSON] \~№ 2304/22 від 25.04.2022 р. , складеному на замовлення позивача (а.с. 22). ПрАТ "УСК\~"КНЯЖА\~ВІЄННА ІНШУРАНС\~ГРУП" на запит-вимогу відповіді не надала. 25.05.2022 р. адвокат Демарчук М.В., представник [PERSON] , направив до Національного банку України скаргу на дії страховика щодо недоплати страхового відшкодування (а.с. 19-21). 31.05.2022 р. ПрАТ "УСК "КНЯЖА ВІЄННА ІНШУРАНС ГРУП" здійснила доплату страхового відшкодування в розмірі 913,75 грн. (а.с. 24). Розмір страхового відшкодування страховиком розраховано на підставі звіту №2169 від 11.05.2022 р., складеного суб`єктом оціночної діяльності ФОП [PERSON] (а.с. 73 81). На переконання позивача розмір страхового відшкодування повинен був обраховуватися на підставі висновку експерта\~ [PERSON] \~№ 2304/22 від 25.04.2022 р., який складений на замовлення позивача\~(а.с.\~25\~ 49),\~адже [PERSON] \~є експертом\~та \~особисто оглядав\~пошкоджений транспортний\~засіб,\~робив відповідні\~заміри та\~фотографії та\~склав висновок\~№2304/22 від 25.04.2022 року з урахуванням Методики товарознавчої експертизи та оцінки дорожніх транспортних засобів, Закону України «Про судову експертизу», Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майнових прав», Інструкції про особливості здійснення судово-експертної діяльності атестованими судовими експертами, що не працюють у держаних спеціалізованих експертних установах, комп`ютерної системи для складання ремонтних калькуляцій AUDATEX, типового формуляру AUDATEX по ідентифікації, запчастинам і працезатратам автомобіля, Довідника «Бюлетень авто товарознавця», даних мережі Інтернет. На переконання позивача, висновок експерта [PERSON] № 2304/22 від 25.04.2022 р. відповідає вимогам ч. 5 ст. 106 ЦПК України: у висновку експерта зазначено, що висновок підготовлено для подання до суду, та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок, та згідно висновку\~експерта [PERSON] \~№ 2304/22 від 25.04.2022 р. вартість матеріального збитку, заподіяного власнику колісного транспортного засобу -\~автомобіля Nissan\~Almera,\~р/н\~ [NUMBER] ,\~пошкодженого внаслідок\~ДТП,\~складає 22363, 94 грн. Судом на підставі акту №57 від 20.06.2022 р. прийому передачі виконаних робіт (наданих послуг) судом встановлено, що загальна вартість виконаних ремонтних робіт а/м Nissan Almera р/н [NUMBER] становить 22\~804,90 грн. (а.с. 53). Відповідач наголошує на належності надаваного ним доказу - звіту з визначення вартості матеріального збитку, який складений 11.05.2022 р. на замовлення ПрАТ «УСК «Княжа ВІГ» ФОП [PERSON] (а.с.73 82). Процесуальні дії у справі: -ухвалою Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 20.09.2023 р. прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі; -ухвалою Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 31.01.2024 р. заклопотанням представника позивача призначено судову авто- товарознавчу експертизу, проведення якої доручено Дніпропетровському науково дослідному інституту судових експертиз, на вирішення якої поставлено наступне питання: яка вартість матеріального збитку станом на 28.03.2022 року, заподіяного позивачу, як власнику пошкодженого автомобіля «Nissan Almera» р/н [NUMBER] , пошкодженого в результаті дорожньо- транспортної пригоди 28.03.2022 р.; -ухвалою Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 10.06.2024 р. поновлено провадження у цивільній справі; -ухвалою Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 14.11.2024 р. відмовлено в задоволенні клопотання представника позивача про призначення судової експертизи. Правовідносини між учасниками справи виникли із захисту прав особи, майну якої завдано шкоди в результаті дорожньо транспортної пригоди. Дослідив докази в межах заявлених суду вимог, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову повністю, виходячи з наступного. Згідно ст. 2 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», відносини у сфері обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів регулюються Конституцією України, Цивільним кодексом України, Законом України "Про страхування", цим та іншими законами України і нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до них. Якщо норми цього Закону передбачають інше, ніж положення інших актів цивільного законодавства України, то застосовуються норми цього Закону. Відповідно до ст. 6 Закону страховим випадком є дорожньо-транспортна пригода, що сталася за участю забезпеченого транспортного засобу, внаслідок якої настає цивільно-правова відповідальність особи, відповідальність якої застрахована, за шкоду, заподіяну життю, здоров`ю та/або майну потерпілого. Згідно з абз. першим ч. 22.1 ст. 22 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», у разі настання страхового випадку страховик у межах страхових сум, зазначених у страховому полісі, відшкодовує у встановленому цим Законом порядку оцінену шкоду, заподіяну внаслідок дорожньо-транспортної пригоди життю, здоров`ю, майну третьої особи. Відповідно до ст. 29 зазначеного вище закону у зв`язку з пошкодженням транспортного засобу відшкодовуються витрати, пов`язані з відновлювальним ремонтом транспортного засобу з урахуванням зносу, розрахованого у порядку, встановленому законодавством, включаючи витрати на усунення пошкоджень, зроблених навмисно з метою порятунку потерпілих внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, з евакуацією транспортного засобу з місця дорожньо-транспортної пригоди до місця проживання того власника чи законного користувача транспортного засобу, який керував транспортним засобом у момент дорожньо-транспортної пригоди, чи до місця здійснення ремонту на території України. Відповідно до ст.\~\~35\~зазначеного\~вище\~закону для отримання страхового відшкодування потерпілий чи інша особа, яка має право на отримання відшкодування, протягом 30 днів з дня подання повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду подає Страховику (у випадках, передбачених статтею 41 цього Закону, - МТСБУ) заяву про страхове відшкодування. Згідно п.\~2\~ст.\~36\~Закону страховик (у випадках, передбачених статтею 41 цього Закону, - МТСБУ) протягом 15 днів з дня узгодження ним розміру страхового відшкодування з особою, яка має право на отримання відшкодування, за наявності документів, зазначених у статті 35 цього Закону, повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду, але не пізніш як через 90 днів з дня отримання заяви про страхове відшкодування зобов`язаний: у разі невизнання майнових вимог заявника або з підстав, визначених статтями 32 та/або 37 Закону, - прийняти вмотивоване рішення про відмову у здійсненні страхового відшкодування (регламентної виплати) або здійснити виплату страхового відшкодування. Якщо відшкодування витрат на проведення відновлювального ремонту пошкодженого майна (транспортного засобу) з урахуванням зносу здійснюється безпосередньо на рахунок потерпілої особи (її представника), сума, що відповідає розміру оціненої шкоди, зменшується на суму визначеного відповідно до законодавства податку на додану вартість. Як встановлено\~судом,\~розмір страхового\~відшкодування \~не був\~ узгоджений\~ відповідачем\~із позивачем,\~ як\~особою,\~яка \~має право\~на отримання\~відшкодування,\~та відповідач\~не \~ ознайомив позивача зі звітом СОД ФОП [PERSON] № 2169 від 11.05.2022 р., складеним на замовлення страховика. Суд погоджується із слушністю доводів позивача щодо того, що звіт оцінювача ФОП [PERSON] №2169 від 11.05.2022 р. є неналежним доказом розрахунку матеріальної шкоди, адже оцінювач [PERSON] не оглядав пошкоджений транспортний засіб (представником Страховика, який здійснював особистий огляд був [PERSON] ), а тому його звіт складено з порушенням п. 1.3, 5.1, 5.5, 8.1, 8.5 Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів. Визначення матеріального збитку чи вартості КТЗ без його особистого огляду можливо лише експертом (а не оцінювачем, як зроблено страховиком), який складає висновок, і тільки за рішенням органу (особи), який (яка) призначив (ла) експертизу (залучив(ла) експерта), крім цього зазначено, що з метою дотримання п. 5.5 Методики оцінювач зобов`язаний установити характер і обсяги пошкоджень на момент особистого огляду та інші ознаки, які характеризують технічний стан КТЗ, з обов`язковою їх фіксацією шляхом фотографування. Аналогічна позиція викладена Великою Палатою Верховного Суду, у постанові від 27 березня 2019 року по справі №752/16797/14-ц (п.п. 44, 45), а також у постановах Верховного Суду від 20.03.2019 року по справі № 607/14918/15-ц, від 16 травня 2019 року по справі № 202/7844/16-ц та від 04 вересня 2019 року по справі № 703/4445/15-ц. Відповідно до Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої наказом МЮ України і Фонду держмайна України № 142/2092 від 24 листопада 2003 року (у редакції на час виникнення спірних правовідносин) згідно п.п.2.4, 8.3 якої вартість збитку, яка завдана колісному транспортному засобу і яка підлягає відшкодуванню, визначається з урахуванням коефіцієнта фізичного зносу автомобіля. Порядок розрахунку розміру шкоди, пов`язаної з пошкодженням транспортного засобу, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, встановлений законодавчо, регламентується Законом України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» та Методикою товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженій наказом Міністерства юстиції України, Фонду державного майна України 24 листопада 2003 року №142/5/2092 (у редакції наказу Міністерства юстиції України, Фонду державного майна України від 24 липня 2009 року № 1335/5/1159) зареєстрованій в Міністерстві юстиції України 24 листопада 2003 року за № 1074/839. Механізм оцінки (визначення вартості) колісних транспортних засобів, а також вимоги до оформлення результатів оцінки, оціночні процедури визначення вартості КТЗ визначені у Методиці яка застосовується, серед іншого, з метою визначення матеріальних збитків, завданих власнику в разі пошкодження КТЗ, визначення вартості відновлювального ремонту КТЗ. Згідно п. 2.4 Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, вартість матеріального збитку (реальні збитки) визначається як вартісне значення витрат, яких зазнає власник у разі пошкодження або розукомплектування КТЗ, з урахуванням фізичного зносу та витрат, яких зазнає чи може зазнати власник для відновлення свого порушеного права користування КТЗ (втрати товарної вартості). Відповідно до п. 1.3 вказаної Методики, вимоги Методики є обов`язковими під час проведення автотоварознавчих експертиз та експертних досліджень судовими експертами науково-дослідних інститутів судових експертиз Міністерства юстиції України, експертами науково-дослідних експертно-криміналістичних центрів Міністерства внутрішніх справ України, експертами інших державних установ, суб`єктами господарювання, до компетенції яких входить проведення судових автотоварознавчих експертиз та експертних досліджень,\~а також всіма суб`єктами оціночної діяльності під час оцінки КТЗ у випадках, передбачених законодавством України або договорами між суб`єктами цивільно-правових відносин. Тому, з урахуванням вимог п. 1.3 даної Методики слід дійти висновку, що будь-який розрахунок матеріального збитку без урахуванням вимог Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів буде суперечити наведеному в п. 2.4. поняттю вартості матеріального збитку. Однією з головних вимог, передбачених Методикою, є особистий огляд колісних транспортних засобів оцінювачем (експертом), про що зазначено в п. 5.1 Методики. Відповідно до п. 5.5 Методики, під час технічного огляду КТЗ оцінювач (експерт) повинен: а) перевірити відповідність ідентифікаційних даних КТЗ записам у наданих документах; б) перевірити укомплектованість КТЗ, установити комплектність, наявність додаткового обладнання; в) установити пробіг за одометром; г) зафіксувати інформативні ознаки раніше виконаного відновлювального ремонту КТЗ; ґ) установити характер і обсяги пошкоджень на момент огляду та інші ознаки, які характеризують технічний стан КТЗ, з обов`язковою їх фіксацією шляхом фотографування. Згідно з п. 8.1, 8.5 вказаної Методики, для визначення вартості матеріального збитку, завданого власнику КТЗ, застосовуються витратний підхід і метод калькуляції вартості відновлювального ремонту. Калькуляція вартості відновлювального ремонту складається за результатами технічного огляду КТЗ. Якщо КТЗ на момент технічного огляду відновлено повністю або частково, то калькуляція відновлювального ремонту не складається, а надається повідомлення замовнику оцінки про неможливість проведення дослідження. За результатами оцінки оцінювач складає звіт про оцінку КТЗ. У разі проведення судової автотоварознавчої експертизи за результатами здійснення відповідних досліджень експерт складає висновок експерта. У разі виконання судовим експертом відповідно до частини шостої статті 13 Закону України "Про судову експертизу"\~оцінки на договірних засадах з питань, що становлять інтерес для юридичних і фізичних осіб, він складає висновок експертного дослідження з урахуванням особливостей його оформлення згідно із законодавством (п. 4.3 Методики). Наведені вище норми Методики, вказують на те, що за результати огляду ТЗ оформлюються оцінювачем (експертом) відповідним документом: звітом про оцінку майна (якщо він складається оцінювачем), експертним дослідженням або висновком експерта (якщо складається судовим експертом). Відповідно п. 5.1 Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів технічний огляд КТЗ оцінювачем (експертом) являє собою початковий етап дослідження, який дає змогу органолептичними методами визначити ідентифікаційні дані КТЗ; його комплектність; укомплектованість; технічний стан, обсяг і характер пошкоджень; пробіг за одометром, інші показники на момент технічного огляду, необхідні для оцінки майна. Визначення матеріального збитку чи вартості КТЗ без його огляду особисто експертом, який складає висновок, можливе тільки за рішенням органу (особи), який (яка) призначив (ла) експертизу (залучив(ла) експерта), у разі надання ним даних, необхідних для проведення дослідження. Тобто, визначення матеріального збитку чи вартості КТЗ без його особистого огляду можливо лише експертом (а не оцінювачем, як зроблено страховиком), який складає висновок, і тільки за рішенням органу (особи), який (яка) призначив (ла) експертизу (залучив(ла) експерта), крім цього зазначено, що з метою дотримання п. 5.5 Методики оцінювач зобов`язаний установити характер і обсяги пошкоджень на момент особистого огляду та інші ознаки, які характеризують технічний стан КТЗ, з обов`язковою їх фіксацією шляхом фотографування. При виплаті страхового відшкодування ПрАТ "УСК\~"КНЯЖА\~ВІЄННА ІНШУРАНС\~ГРУП"керувалась\~звітом ФОП [PERSON] № 2169 від 11.05.2022 р. Отже, звіт оцінювача ФОП [PERSON] \~№ 2169\~від 11.05.2022\~р.,складений з очевидним порушенням вимог п.п. 1.3, 5.1, 5.5, 8.1, 8.5 Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, оскільки оцінювач, який складав звіт про оцінку збитку, особисто не оглядав пошкоджений транспортний засіб. Відповідно до ч. 1\~ст. 10 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»\~оцінка майна проводиться на підставі договору між суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання та замовником оцінки або на підставі ухвали суду про призначення відповідної експертизи щодо оцінки майна. Згідно ч. 2\~ст. 11 вказаного Закону\~замовниками оцінки майна можуть бути особи, яким зазначене майно належить на законних підставах або у яких майно перебуває на законних підставах, а також ті, які замовляють оцінку майна за дорученням зазначених осіб. Оскільки власник пошкодженого майна не ініціював проведення оцінки свого майна іншим суб`єктом оціночної діяльності, окрім експерта [PERSON] , який безпосередньо оглядав пошкоджений ТЗ позивача, дії страхової компанії щодо використання Звіту про оцінку майна, який був складений оцінювачем [PERSON] при розрахунку страхового відшкодування, суперечать вимогам чинного законодавства і в цій частині. Отже,\~ оскільки страховиком при виплаті позивачу страхового відшкодування було взято за основу Звіт оцінювача ФОП [PERSON] № 2169 від 11.05.2022 року, який складено з порушенням вимог Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів,\~Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», звіт [PERSON] № 2169 від 11.05.2022 року про оцінку вартості (розміру збитків), заподіяних пошкодженням транспортного засобу не є належним та допустимим доказом у розумінні статей 77,78 ЦПК України. Відповідно до п. 34.4 ст. 34 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» потерпілими також можуть залучатися аварійні комісари, експерти або юридичні особи, у штаті яких є аварійні комісари чи експерти. Згідно з ч.ч. 1, 6 ст. 106 ЦПК України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. Експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має ті самі права і обов`язки, що й експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду. [PERSON] через свого представника звернулася до судового експерта [PERSON] для встановлення розміру збитку заподіяного в результаті пошкодження його автомобіля. Судовий експерт [PERSON] особисто оглядав пошкоджений транспортний засіб, робив відповідні заміри та фотографії та склав висновок № 2304/22 від 25.04.2022\~року з урахуванням Методики товарознавчої експертизи та оцінки дорожніх транспортних засобів, Закону України «Про судову експертизу», Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майнових прав», Інструкції про особливості здійснення судово-експертної діяльності атестованими судовими експертами, що не працюють у держаних спеціалізованих експертних установах, комп`ютерної системи для складання ремонтних калькуляцій AUDATEX, типового формуляру AUDATEX по ідентифікації, запчастинам і працезатратам автомобіля, Довідника «Бюлетень авто товарознавця», даних мережі Інтернет. Висновок експерта [PERSON] № 2304/22 від 25.04.2022 року відповідає вимогам ч. 5 ст. 106 ЦПК України: у висновку експерта зазначено, що висновок підготовлено для подання до суду, та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Згідно висновку\~експерта [PERSON] \~№ 2304/22 від 25.04.2022 .у,\~вартість матеріального\~збитку,\~заподіяного власнику\~колісного транспортного\~засобу -\~автомобіля Nissan\~Almera,\~р/н\~ [NUMBER] ,\~пошкодженого внаслідок\~ДТП,\~ складає 22363,94\~грн.,\~відтак,\~ страховик\~не доплатив\~страхове відшкодування\~в розмірі 8\~174,80\~грн.,\~виходячи з\~наступного розрахунку:\~ 22363,94 грн. 11589,14 грн. - 2600,00 грн., де: 22363,94 грн. - вартість матеріального збитку згідно висновку експерта [PERSON] ; 11589,14 грн. - фактично сплачене страхове відшкодування; 2600,00 грн. - франшиза. Відповідно до ст. 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі. Згідно зі ст. 526 ЦК України зобов`язання мають виконуватися належним чином, відповідно до умов договору та актів цивільного законодавства. Відповідно до ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Вочевидь, з огляду на встановлені судом факти, порушення з боку відповідача обов`язку здійснення виплати страхового відшкодування на користь позивача в розмірі, який визначений на підставі розрахунку матеріального збитку, виконаного з урахуванням вимог Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, зазначеної вище, у зв`язку з чим доводи позивача щодо порушення її прав в цій частині суд визнає слушними та з метою їх поновлення вбачаються підстави для присудження до стягнення зі страховика на користь позивача 8 174,80 грн. (з вирахуванням франшизи). Щодо заперечень відповідача проти позову, то вини не спростовують висновків суду, зазначених вище. Зокрема, щодо належності відповідача, суд не погоджується із слушністю доводів відповідача в частині необхідності пред`явлення позову саме до винуватця ДТП. За ст. 1194 ЦК України особа, яка застрахувала свою цивільну відповідальність, у разі недостатності страхової виплати (страхового відшкодування) для повного відшкодування завданої нею шкоди зобов`язана сплатити потерпілому різницю між фактичним розміром шкоди і страховою виплатою (страховим відшкодуванням). Згідно ч. 5, 6 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт. що містить відповідну норму права. Велика палата Верхового Суду у постанові від 04.07.2018 р., справа № 755/18006/15-ц, зробила наступні висновки щодо застосування норм права: відшкодування шкоди особою, відповідальність якої застрахована за договором обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів, можливе за умови, що згідно з цим договором або Законом України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» у страховика не виник обов`язок з виплати страхового відшкодування (зокрема, у випадках, передбачених у статті 37), чи розмір завданої шкоди перевищує ліміт відповідальності страховика. В останньому випадку обсяг відповідальності страхувальника обмежений різницею між фактичним розміром завданої шкоди і сумою страхового відшкодування. Покладання обов`язку з відшкодування шкоди у межах страхового відшкодування на страхувальника, який уклав відповідний договір страхування і сплачує страхові платежі, суперечить меті інституту страхування цивільно-правової відповідальності (стаття 3 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів). Як встановлено судом, спір виник з приводу розміру страхового відшкодування в межах ліміту відповідальності страховика, відтак, позов пред`явлений позивачем саме до особи, з боку якої допущено порушення прав позивача. Щодо вимоги позову про стягнення пені та інфляційних втрат. Відповідно до п. 36.2 ст. 36 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» страховик протягом 15 днів з узгодження ним розміру страхового відшкодування з особою, яка має право на отримання відшкодування, за наявності документів, зазначених у ст. 35 цього Закону, повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду, але не пізніше як через 90 днів з дня отримання заяви про страхове відшкодування зобов`язаний у разі визнання ним вимог заявника обґрунтованими - прийняти рішення про здійснення страхового відшкодування та виплатити його. А у разі невизнання майнових вимог заявника або з підстав, визначених статтями 32 та/або 37 цього Закону, - прийняти вмотивоване рішення про відмову у здійсненні страхового відшкодування (регламентної виплати). Пунктом 36.5 зазначеного вище закону встановлено, що за кожен день прострочення виплати страхового відшкодування (регламентної виплати) з вини страховика (МТСБУ) особі, яка має право на отримання такого відшкодування, сплачується пеня з розрахунку подвійної облікової ставки Національного банку України, яка діє протягом періоду, за який нараховується пеня. 01.04.2022 р. відповідач отримав від [PERSON] , як представника [PERSON] заяву про виплату страхового відшкодування. Відповідач повинен був виконати обов`язок по сплаті страхового відшкодування до 02.07.2022 р. включно. 13.05.2022 р. та 31.05.2022 р. відповідачем було проведене часткове відшкодування завданих збитків в розмірі 11589,14 грн. скільки, виконання обов`язку по сплаті страхового відшкодування було проведено не в повному обсязі та з порушенням визначених строків, позивач має право на відшкодування пені за кожен день прострочення виплати. Тобто, за період з 02.04.2022 р. по 02.04.2023 р. відповідач має сплатити пеню в розмірі 3670,82 грн. Стосовно вимоги\~позову про\~стягнення втрати\~від інфляції,\~то \~згідно частини\~другої статті\~625\~ЦК України\~боржник,\~який прострочив\~виконання грошового\~зобов`язання,\~на вимогу\~кредитора зобов`язаний\~сплатити суму\~боргу з\~урахуванням встановленого\~індексу інфляції\~за весь\~час прострочення,\~а також три проценти річних від простроченої суми. Відповідно до роз`яснень, наведених у пункті 4 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 4 від 01 березня 2013 року «Про деякі питання застосування судами законодавства при вирішенні спорів про відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки», положення статті 625 ЦК України не застосовуються до відносин з відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки, оскільки відшкодування шкоди є відповідальністю, а не грошовим зобов`язанням, яке виникає з договірних зобов`язань. Винятком є відповідальність страховика (стаття 992 ЦК). Пунктом 21 цієї ж постанови Пленуму Вищого спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ роз`яснено, що при безпідставній відмові у виплаті страхового відшкодування, крім наслідків, передбачених договором, страховик, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу страхувальника зобов`язаний сплатити йому суму страхової виплати з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом (стаття 526, частина друга статті 625 ЦК). У зв`язку\~із невиконанням\~ПрАТ "УСК\~"КНЯЖА\~ВІЄННА ІНШУРАНС\~ГРУП" зобов`язань щодо виплати позивачу страхового відшкодування в повному розмірі, з огляду на положення статті 36 Закону №1961-IV та статті 625 ЦК України, з відповідача підлягають стягненню втрати від інфляції. \~ \~ \~ \~Така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 01 червня 2016 року у справі № 6-927цс16 та у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 28.02.2018 року у справі №149/344/15-ц. Оскільки, сума основного зобов`язання становить 8174,80 грн., то з відповідача підлягають стягненню втрати від інфляції за період з 02.04.2022 р. по 20.07.2023 р. в розмірі 1759,25 грн. Щодо розподілу судових витрат. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. При зверненні до суду позивач сплатила судовий збір в розмірі 1073,60 грн., у зв`язку з чим сплачена сума судового збору підлягає стягненню з відповідача на користь позивача. Щодо інших витрат, пов`язаних з розглядом справи, то позивач поніс витрати в розмірі 2\~120,00 грн. на оплату послуг експерта, та такі витрати підлягають стягненню з відповідача на користь позивача на підставі ч. 1 ст. 141 ЦПК України.

Outcome: approved