Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-14 00:00:00

14.10.2024 представник позивача - керівник Червоноградської окружної прокуратури Львівської області Купецький В.В., через систему "Електронний суд" звернулася до Кам`янка-Бузького районного суду Львівської області із позовною заявою до [PERSON] про стягнення майнової шкоди. В своїй\~позовній заяві\~просять стягнути з [PERSON] на користь держави в особі Добротвірської селищної ради Шептицького району Львівської області шкоду в сумі 59976 грн., завдану незаконним виловом риби заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності та судовий збір в сумі 2422 грн. 40 коп. Ухвалою від 04.11.2024 відкрито провадження в даній справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. У судовому засіданні прокурор підтримав подану ним позовну заяву та просив таку задовольнити. Представник позивача Добротвірської селищної ради в судове засідання не з`явився, однак подав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримав. Представник позивача Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Львівській області (Львівський рибоохоронний патруль) в судове засідання не з`явився. Відповідач в судовому засідання позовні вимоги визнав, але просив розстрочити йому суму сплати шкоди, оскільки він є інвалідом і сума для сплати одноразовим платежем є для нього завеликою. Дослідивши матеріали цивільної справи у їх сукупності та взаємозв`язку, суд встановив наступні обставини справи та відповідні до них правовідносини. Судом встановлено, що Червоноградською окружною прокуратурою опрацьовано матеріали Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Львівській області (Львівський рибоохоронний патруль) щодо нарахування збитків [PERSON] в сумі 59 976 грн. та вжиття заходів щодо заявлення позову в інтересах територіальної громади. Опрацюванням інформації Добротвірської селищної ради Червоноградського району №738/04-04-1/24 від 13.07.2024, №926/04-04-1/24 від 02.09.2024 та Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Львівській області (Львівський рибоохоронний патруль) №1-7-16/379-24 від 15.05.24 щодо відшкодування шкоди, завданої державним водоохоронним біоресурсам незаконним виловом риби на території Добротвірської селищної ради Червоноградського району встановлено порушення в діяльності [PERSON] . 26.06.2024 Червоноградською окружною прокуратурою запитом №14.58/03-22-2645 вих-24, повідомлено Добротвірську селищну раду про вищевказані факти щодо нарахування Управлінням збитків [PERSON] в сумі 59 976 грн. та щодо вжитих заходів селищною радою щодо їх відшкодування. У відповідь\~на запит\~Добротвірською селищною\~радою листом\~№738/04-04-1/24\~від 13.07.2024\~повідомлено,\~що така\~листом від\~03.07.2024\~звернулась до\~порушника,\~ [PERSON] ,\~з вимогою\~сплатити майнову\~шкоду на\~її користь.\~В інформації\~зазначається,\~що станом\~на 11.07.2024\~шкода не\~відшкодована.\~Крім того,\~у зв`язку\~з відсутністю\~передбачених для\~сплати судового\~збору коштів\~в місцевому\~бюджеті селищна\~рада не\~зверталась із\~позовом про\~стягнення вказаних\~збитків з [PERSON] . Як видно з матеріалів справи, 03.09.24 в Червоноградську окружну прокуратуру з Добротвірської селищної ради на запит надійшла додаткова відповідь №926/04-04-1/24 від 02.09.2024, з якої вбачається, що станом на 02.09.2024 [PERSON] не відшкодував добровільно вищевказану шкоду, завдану незаконним виловом риби. Не зважаючи на це, Добротвірська селищна рада не вжила заходів для звернення до суду із позовною заявою. Однак, в судовому засіданні відповідач позов визнав, але просив розстрочити йому виплату суми штрафу, оскільки є інвалідом, що підтверджується довідкою серії 12 ААД № 004406. Отже, вирішуючи спір суд виходив з наступних норм та мотивів. Пунктом 6.2 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених Наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.02.99 N 19, визначено, що шкода, заподіяна громадянами України, іноземцями та особами без громадянства незаконним (з порушенням Правил рибальства) виловом, добуванням або знищенням цінних видів риб, водних безхребетних і водних рослин у рибогосподарських водоймах, відшкодовується порушниками відповідно до такс. Відповідно до Такс обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України цінних видів водних біоресурсів, що затверджена Постановою Кабінету Міністрів України № 1209 від 21 листопада 2011 року, розмір шкоди, заподіяної відповідачем, складає 10030,00 грн. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно з ч. 4 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України. Статтею 64 Закону України «Про тваринний світ» передбачено, що за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу передбачена адміністративна, цивільно-правова чи кримінальна відповідальність відповідно до закону. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку та розмірах, встановлених законодавством. Крім цього, відповідно до ч. 1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Судом встановлено, що станом на час розгляду справи відповідачем не відшкодовано шкоди, заподіяної рибному господарству внаслідок порушень правил рибальства, а тому позовні вимоги є підставними та підлягають до задоволення у повному обсязі. Відповідно до ст.47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища зараховуються у місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища. Тому, аналізуючи зібрані по справі докази в їх сукупності суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими, а тому такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі, оскільки у добровільному порядку шкоду, заподіяну внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів не відшкодовано, проте враховуючи те, що позовні вимоги відповідач визнав у повному обсязі, а тому суд вважає що позов підлягає до задоволення повністю. Враховуючи те, що відповідач є інвалідом, а сума штрафу для сплати одноразовим платежем є для нього завеликою, тому суд вважає за необхідне розстрочити сплату штрафу на 12 місяців. Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат суд виходить з наступного. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно задоволених позовних вимог. Проте, положеннями статті 142 ЦПК України передбачено порядок розподілу судових витрат у разі визнання позову, закриття провадження у справі або залишення позову без розгляду. За змістом ч. 1 ст. 142 ЦПК України, у разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Аналогічна норма викладена і в ч. 3 ст. 7 Закону України «Про судовий збір». Таким чином, якщо відповідач визнав позов до початку розгляду справи по суті, то в судовому рішенні повинно бути вирішено питання про повернення позивачу з державного бюджету половини сплаченого ним судового збору при поданні позовної заяви, а інша половина судового збору покладається на відповідача. На підставі викладеного, оскільки до початку розгляду справи по суті від відповідача надійшла заява про визнання позову, при подачі позову до суду позивачем сплачений судовий збір у розмірі 2422,40 грн, а суд дійшов висновку про задоволення позовної заяви, необхідно дійти висновку про наявність підстав для повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при подачі позову та стягнення з відповідача на користь позивача інших 50 відсотків судового збору.

Outcome: approved