Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-20 00:00:00

1.Стислий виклад позиції позивача, відповідача Представниця Киричук Г.М. в інтересах довірителя АТ «ПУМБ» звернулася до суду з позовом, в якому просить стягнути з відповідача кредитну заборгованість в розмірі 109 280 гривень 43 копійки. Вирішити питання розподілу судових витрат. Свої вимоги\~позивач обґрунтовує\~тим,\~що 04\~грудня 2019 року між позивачем АТ «ПУМБ» та відповідачем [PERSON] укладено Кредитний договір № 2001474707801 на умовах якого відповідачу видано кредитну картку з початковим кредитним лімітом 20\~000 гривень. В подальшому ліміт збільшено до 81\~988 гривень 67 копійок. Відповідач зобов`язання за Кредитним договором належним чином не виконував, в результаті чого станом на 03 березня 2024 року виникла заборгованість в розмірі 109 280 гривень 43 копійки, з яких: -75\~399 гривень 55 копійок за тілом кредиту; -33\~034 гривні 81 копійка за процентами за користування кредитом; -846 гривень 07 копійок за комісією. Відповідач зобов`язався погашати кредит в термін, встановлений умовами Кредитного договору. Відповідач своїх зобов`язань по своєчасному поверненню кредиту згідно умов Кредитного договору не виконав. Банком скеровано письмову вимогу (повідомлення) відповідачу, проте заборгованість відповідачем не погашена. Представницею відповідача адвокатом Созонник Т.Б. скеровано відзив на позовну заяву, яким представник позов заперечила. Заперечуючи позов представниця покликалась на те, що Кредитний договір укладено 04 грудня 2019 року на строк 12 місяців з кінцевим терміном повернення кредиту 04 грудня 2020 року. Враховуючи сплив строку в межах якого сторони вправі реалізовувати умови Кредитного договору відсутні правові підстави для нарахування відсотків за користування кредитом, вчинення інших дій які випливають з умов Кредитного договору. В даному випадку може бути застосована відповідальність, визначена статтею 625 ЦК України, що випливає з невиконання грошового зобов`язання. Відсутні правові підстави для стягнення комісії за користування кредитом враховуючи те, що Законом України «Про споживче кредитування» визначено право позичальника раз на місяць отримувати інформацію про стан кредитування. Частіше отримання інформації може бути платним у виді комісії. Така інформація надається за бажанням позичальника. В судове засідання, будучи належно повідомленими про час та місце розгляду справи представники сторін не з`явились. Представником позивача [PERSON] одночасно зі скеруванням позовної заяви скеровано клопотання про розгляд справи за відсутності представника банку. Їх неявка не перешкоджає розгляду справи. 2.Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. Згідно з частиною 1\~статті 15 ЦК України\~кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. На підставі частини 1\~статті 16 ЦК України\~кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. В силу положень частини 1 статті 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, у межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (частина 1\~статті 12 ЦПК України). Даний принцип полягає у прояві в змагальній формі ініціативи та активності осіб, які беруть участь у справі. Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин даної справи. Сторони зобов`язані визначити коло фактів, на які вони можуть посилатися як на підставу своїх вимог і заперечень, і довести обставини, якими вони обґрунтовують ці вимоги й заперечення (частина 1\~статті 81 ЦПК України), крім випадків, встановлених\~статтею 82 цього Кодексу. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі. Відповідно до\~статті 89 ЦПК України,\~суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Пленум Верховного Суду України у пункті 11 постанови «Про судове рішення у цивільній справі» від 18 грудня 2009 року № 11 дав судам роз`яснення, що у мотивувальній частині рішення слід наводити дані про встановлені судом обставини, котрі мають значення для справи, їх юридичну оцінку та визначені відповідно до них правовідносини, а також оцінку усіх доказів. Виходячи із наведених вище процесуальних норм та роз`яснень, суд встановив наступні обставини справи та відповідні їм правовідносини. 04\~грудня 2019 року між позивачем АТ «ПУМБ» та відповідачем [PERSON] укладено Кредитний договір № 2001474707801 у спосіб підписання Заяви про приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та паспорту споживчого кредиту. Умовами договору визначено: - кредитний ліміт 20\~000 гривень; - строк кредитування 12 місяців. Зі спливом вказаного строку продовжується кожного разу на такий самий строк у разі відсутності будь-якою із сторін заперечень (тобто пролонгація); - відсотки за користування кредитом 47.88 % річних; - повернення кредиту щомісячно; - комісія за внесення обов`язкового платежу після настання платіжної дати 100 гривень (а.с. 10-11). В подальшому ліміт збільшено, і станом 16 березня 2024 року такий становив 81\~988 гривень 67 копійок (а.с 30). 03 березня 2024 року банком скеровано відповідачу письмової вимоги про погашення заборгованості за Кредитним договором (а.с.28 29). Позивач свої зобов`язання виконав, надавши відповідачу кредитні кошти. Відповідач в частині погашав кредит, що підтверджується випискою про рух коштів по рахунку позичальника [PERSON] (а.с. 36-64). Станом на 03 березня 2024 року у відповідача наявна заборгованість за кредитним договором в розмірі 109 280 грн. 43 коп., з яких: -75\~399 гривень 55 копійок за тілом кредиту; -33\~034 гривні 81 копійка за процентами за користування кредитом; -846 гривень 07 копійок за комісією, що стверджується доданим розрахунком. Доказів на спростування доданого розрахунку судом не здобуто (а.с. 30 35). 3.Норми матеріального права, які застосував суд, та мотиви їх застосування. Відповідно до частини 3 статті 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Відповідно до пункту 1 частини 3 статті 223 ЦПК України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки. Враховуючи наявність клопотання представника позивача про розгляд справи у її відсутності, належність повідомлення сторін, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін, їх представників. Відповідно до частини 2 статті 247\~ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Згідно з положеннями статей 526, 530, 610, частини першої статті 612 ЦК України зобов`язання повинні виконуватись належним чином, у встановлений термін, відповідно до умов договору та вимог чинного законодавства. Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Частинами першою-третьою статті 633 ЦК України передбачено, що договори, які укладаються банком з фізичними особами, є публічними. Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. Підприємець не має права надавати переваги одному споживачеві перед іншим щодо укладення публічного договору, якщо інше не встановлено законом. Відповідно до частини першої статті 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей 633, 634 ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений. Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Як вбачається з копій заяви на приєднання до договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, останні містять істотні умови кредитного договору, спосіб надання кредиту, суму кредиту, строк повернення кредиту, розмір процентної ставки, розмір комісії за обслуговування кредиту та інші істотні умови. Відповідач погодився з умовами заяви на приєднання до договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, про що свідчить наявність підпису. Статтею 1054 ЦК України передбачено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Відповідно до частини 1 статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Частиною 1 статті 1049 ЦК України встановлено, що позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Відповідно до статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Не допускаються одностороння відмова від виконання зобов`язань (ст. 525 ЦК України). Згідно частини 1 статті 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Відповідно до статті 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). В порушення умов кредитного договору, а також статтей 509, 526, 1054 ЦК України, відповідач свої зобов`язання не виконав, а саме не здійснював погашення заборгованості за кредитами у встановлених договорами порядку та в строки, у зв`язку з зазначеними порушеннями зобов`язань за Кредитним договором у відповідача [PERSON] , станом 03 березня 2024 року, наявна загальна сума заборгованості у розмірі 109 280 гривень 43 копійки. При цьому боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання, що передбачено згідно з частини 1 статті 625 ЦК України, Виходячи з викладених обставин суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог, оскільки позов АТ "ПУМБ" про стягнення заборгованості за тілом кредиту, відсотками, комісією ґрунтуються на підставах, узгоджених між сторонами та викладених у паспорті споживчого кредиту. Відповідно до частини 1\~статті 133 ЦПК України,\~судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Позивачем понесено судові витрати у виді судового збору в розмірі 2 422 гривень 40 копійок. Відповідно до статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи вищенаведене, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 2 422 гривень 40 копійок. Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6\~Конвенції про\~захист прав\~людини і\~основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, суд вважає виконаним свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). Оскільки сторони в судове засідання не з`явилися, суд, з дотриманням положень частини 6 статті 259, частини 5 статті 268 ЦПК України, відклав складення повного рішення суду на строк не більше п`яти днів та зазначив датою ухвалення рішення дату його складання. На виконання вимог частини 4 статті 268\~ЦПК України підписав судове рішення без його проголошення. На підставі викладеного,

Outcome: approved