Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-21 00:00:00

У червні 2024 року [PERSON] звернувся до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до [PERSON] , в якому просить встановити порядок участі прабаби [PERSON] у вихованні дитини [PERSON] та у спілкуванні з нею, а саме: встановити, що [PERSON] має право на спілкування з правнучкою [PERSON] , [INFO] , з урахуванням віку дитини, режиму і розпорядку, фізіологічних потреб дитини, фізичного стану здоров`я, режиму відвідування дитиною дошкільних закладів (інших закладів освіти), існуючого санітарно-епідеміологічного режиму за межами України: спілкування засобами електронного відеозв`язку із застосуванням мобільних та інших застосунків: *щопонеділка з 15.00 год. по 16.00 год.; *щовівторка з 15.00 год по 17.00 год; *щосереди з 17.00 год по 18.00 год; *щочетверга з 18.00 год по 19.00 год; *щоп`ятниці з 18.00 год по 19.00 год; *щосуботи з 15.00 год до 16.00 год; *щонеділі з 16.00 год до 18.00 год. Після повернення [PERSON] та [PERSON] до України без присутності матері щопонеділка, щосереди з 15.00 год до 17.00 год та щосуботи з 10.00 год до 12.00 год. Позов обґрунтований тим, що [INFO] у шлюбі онука позивачки - [PERSON] та [PERSON] народилася дитина [PERSON] , яка є правнучкою позивачки. Наприкінці березня 2022 року [PERSON] разом з правнучкою покинули територію України і відповідачка чинить позивачці перешкоди у спілкуванні з правнучкою, оскільки вкрай неприязно ставиться до позивачки та її онука. Зазначає, що на цей час не має можливості спілкуватися із правнукою у жодний спосіб, оскільки виїхати за межі України не може за становим здоров`я, а телефонні та/або відеодзвіки блокуються відповідачкою. Усі намагання вирішити питання щодо участі у вихованні і спілкуванні з онукою у позасудовий спосіб виявилися марними, а тому позивачка звернулася із вказаним позовом до суду. Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05 червня 2024 року справу передано на розгляд судді Якусику О.В. 18 червня 2024 року на запит суду у порядку ч. 6 ст. 187 ЦПК України надійшла інформація щодо зареєстрованого місця проживання відповідача. Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 02 липня 2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 753/11021/24 за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 12 вересня 2024 року, залучено до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Службу у справах дітей та сім`ї Дарницької районної державної адміністрації у м. Києві. 23 серпня 2024 року відповідач подав відзив на позовну заяву, у якому просить відмовити у задоволенні позовних вимог. Заперечення відповідача проти позову ґрунтуються на тому, що [PERSON] не навела жодних підстав, які б підтверджувалися відповідними доказами, щодо факту вчинення перешкод [PERSON] у її спілкуванні з онукою, а сам факт перебування відповідачкою за кордоном не може бути доказом вчинення таких перешкод. Позивачем також не долучено до позовної заяви доказів блокування телефонних та/або відеодзвінків правнучкою [PERSON] або безпосередньо відповідачем. Крім цього, відповідач посилається, що позивачем не долучено жодних належних і допустимих доказів проведення будь-якої роботи з донькою, а також навіювання останній переконань щодо спілкування з рідними, в тому числі і з прабабою. Відповідач наголошує, що [PERSON] вже виповнилось 10 років, а отже вона має право на свою власну думку, а також прийняття рішення щодо спілкування з рідними і зазначене спілкування має відбуватися тільки з урахуванням думки та за бажанням дитини. Оскільки, відповідач проживає разом зі своєю донькою та забезпечує для неї гідні та належні умови для життя, піклується про її моральний та психологічний стан, а також в першу чергу ставить інтереси своєї дитини, [PERSON] свідомо, на свій власний розсуд повинна обирати спосіб та графік спілкування зі своїми рідними, зокрема з прабабою. Окремо відповідач наголошує, що [PERSON] є людиною похилого віку і матеріали справи не містять доказів того, чи здатна буде позивач забезпечити відповідно до графіку, зазначеного в позовній заяві, належне виховання дитини, чи в повній мірі позивач зможе усвідомлювати та керувати своїми діями, чи зможе позивач, враховуючи вікові зміни, без присутності матері бачитись з дитиною і чи не нашкодять зазначені побачення самій дитині. Відповідач висновує, що батьки і зокрема [PERSON] має переважне право на особисте виховання дитини, і щоб встановлений графік спілкування прабаби з онукою не суперечив найкращим інтересам дитини. Так, відповідач зазначає, що [PERSON] навчається в школах, як в українській - дистанційно, так і у іноземній школі ім. Георга Бюхнера в м. Франкфурт Федеративної республіки Німеччина. Відповідач наводить графіки навчання в іноземній школі ім. Георга Бюхнера - з 07.45 год. до 14.45 год. та в українській школі - в суботу з 07.45 год. до 14.45 год. Також вказує, що дитина відвідує гуртки, додаткові заняття, має час культурного відпочинку, а саме у понеділок з 15.00 год. до 16.30 год. додаткове заняття у школі Digital design; у вівторок з 15.00 год. до 17.30 год. відвідування гуртків у іноземній школі ім. Георга Бюхнера, 18.30 год. заняття з психологом; у середу з 15.00 год. до 16.00 год. додаткове заняття у школі Digital design, з 18.30 год. до 20.00 год. відвідування гуртку зі співу; у четвер та п`ятницю з 17.00 год. до 19.00 год. заняття спортом; у субота з 17.00 год. до 19.00 год. проводження дозвілля з друзями та заняття спортом; у неділю з 09.50 год. до 14.45 год. заняття спортом (басейн, велосипед, скейт та ролики); з 16.00 год. по 19.00 год. культурний розвиток (відвідування кінотеатрів, театрів, музеїв, екскурсій). Відповідач зауважує, що час та тривалість спілкування з прабабою не повинні перешкоджати навчальному процесу, саморозвитку дитини, її суспільному життю та комунікаціям з друзями, а запропонований позивачем графік спілкування з урахуванням часової різниці перешкоджає участі дитини у нормальному навчальному процесі, виконанню домашніх завдань та відпочинку дитини. На думку відповідача усі зустрічі повинні проводитися за бажанням дитини та за умови забезпечення прабабусею необхідного духовного, фізичного та морального розвитку дитини. Також відповідач наголошує, що позивач не конкретизує, яким саме чином без присутності матері відбуватиметься участі прабаби у вихованні онуки - чи шляхом спілкування за допомогою мобільних застосунків, чи шляхом побачень (якщо побачень, то не конкретизовано у який спосіб та за яких умов). Відповідач категорично не погоджується у разі повернення до України затвердження графіку спілкування прабаби з дитиною без присутності матері, оскільки вік позивача є занадто великим, остання може не в повній мірі усвідомлювати та керувати своїми діями, а також стан здоров`я позивача може в будь-який час погіршитися, що буде істотно впливати на дитину і перешкоджати найкращим інтересам дитини і може мати негативні наслідки для дитини. Враховуючи постійний тиск з боку рідних по лінії батька та прокльони від своєї бабусі, прабабусі в бік матері, які негативно відобразилися і відображаються на психологічному стані дитини, незважаючи на неодноразові пояснення відповідача доньці щодо можливості за її бажанням спілкуватися з рідними, донька завжди вкрай різко на це реагувала і зазначала, що спілкуватися буде тільки за її особистим бажанням. А тому задля збереження найкращих інтересів дитини, а також задля запобігання завдання дитині психологічної травми, відповідач вважає найбільш оптимальним варіантом визначення способу спілкування дитини за її бажанням, а проведення зустрічей у присутності матері. 12 вересня 2024 року від Служби у справах дітей та сім`ї Дарницької районної державної адміністрації у м. Києві надійшов висновок щодо вирішення спору, у якому орган опіки та піклування вважає за доцільне визначити участь прабаби, [PERSON] , у спілкуванні з правнукою, [PERSON] , [INFO] , за наступним графіком: під час перебування [PERSON] та [PERSON] за межами України: спілкування засобами мобільного, поштового, електронного зв`язку, в тому числі із застосуванням мобільних та інших застосунків: щопонеділка з 17:00 год до 19:00 год; щовівторка з 19:00 год до 20:00 год; щосереди з 16:00 год до 18:00 год 12 вересня 2024 року підготовче засідання відкладено на 30 вересня 2024 року. 30 вересня 2024 року підготовче засідання відкладено на 18 жовтня 2024 року. 16 жовтня 2024 року представник позивача подав заяву з відповідями на питання відповідача. 18 жовтня 2024 року підготовче засідання відкладено на 25 жовтня 2024 року. 24 жовтня 2024 року представник відповідача подав додаткові пояснення, в яких зазначив, що станом на час розгляду справи № 753/11021/24 позивачу виповнилось 89 років 11 місяців, що відповідно до вікової класифікації Всесвітньої організації охорони здоров`я є старечим віком. Для такого віку позивачки характерні фізіологічні обмеження, зміни в усіх сферах особистості. З огляду на вік позивача, зустрічі та спілкування [PERSON] з правнукою повинні відбуватися в присутності матері та з врахуванням думки самої дитини. Оскільки позивач відповідає за життя та здоров`я своєї дитини, на неї покладений обов`язок належного виховання та піклування за донькою, а тому остання повинна забезпечити безпеку своїй доньці. Долучені до матеріалів справи довідки не спростовують факту, що позивачу майже 90 років, остання може мати проблеми зі здоров`ям, або мати вади слуху чи зору та будь-які інші фізіологічні чинники, що виникають в такому віці, а отже Відповідач не може допустити, щоб зустрічі з її донькою відбувалися без її присутності. Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 25 жовтня 2024 року підготовче провадження у справі № 753/11021/24 закрито та призначено справу до судового розгляду по суті на 21 листопада 2024 року. Дослідивши матеріали справи, заслухавши учасників справи, суд дійшов таких висновків. [PERSON] , [INFO] , народилася під час зареєстрованого шлюбу батьків [PERSON] та [PERSON] . Рішенням суду шлюб між ними було розірвано. Як слідує з матеріалів справи, [PERSON] є бабою [PERSON] . Після введення на території України воєнного стану, в березні 2022 року відповідачка разом з дитиною виїхали до Федеративної Республіки Німеччина. Дитина дистанційно навчається у школі І ступеня № 295 Дарницького району м. Києва, а також очно навчається у школі ім. Георга Бюхнера у м. Франкфурт, де проходить навчання з німецької та української мови, а також з соціокультурної освіти. Також дитина навчається у центрі додаткової освіти у м. Веймар та проходить інтенсивні заняття з німецької мови та соціокультурної освіти. Позивачка наполягає на тому, що відповідачка чинить їй перешкоди у спілкуванні та вихованні правнучки. Водночас позивачкою не надано достатніх доказів на підтвердження перешкод з боку відповідачки у спілкуванні з правнучкою, а встановлені судом обставини, зокрема відсутність у позивачки актуального номеру телефону дитини, не дають підстав для беззаперечного висновку про неможливість спілкування з правнучкою саме з вини та в результаті дій відповідачки. Згідно з частинами другою, восьмою, дев`ятою, десятою статті 7 СК України сімейні відносини можуть бути врегульовані за домовленістю (договором) між їх учасниками. Регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини. Сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства. В усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Держави-учасниці зобов`язуються забезпечити дитині такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов`язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом, і з цією метою вживають всіх відповідних законодавчих і адміністративних заходів (частини перша, друга статті 3 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, ратифікованої Україною 27 лютого 1991 року). Як передбачено статтею 257 СК України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. Статтею 263 СК України визначено, що спір щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 цього Кодексу. Згідно з частинами першою, другою статті 159 СК України, якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами Відповідно до частини другої статті 155 СК України, батьківські права не можуть здійснюватися всупереч інтересам дитини. Враховуючи інтереси дитини, які мають пріоритет над інтересами батьків та інших родичів, а також закріплене законодавчо право на вільне спілкування з дитиною та участь у її вихованні, незмінне бажання прабаби брати участь у вихованні та спілкуванні із своєю правнучкою, наявність напружених та певною мірою неприязних, зумовлених конфліктною ситуацією між батьками дитини, стосунків між матір`ю дитини та прабабою, які не змогли самостійно визначити порядок участі прабаби у спілкуванні і вихованні дитини, відсутність підтверджених належними та достатніми доказами обставин, які б могли бути підставою для обмеження права прабаби на спілкування з дитиною, взявши до уваги висновок органу опіки та піклування, суд вважає за можливе визначити порядок періодичної участі [PERSON] у спілкуванні з правнучкою, оскільки таке право на спілкування з дитиною гарантується законом і спілкування малолітньої дитини з прабабою відповідатиме інтересам дитини, зокрема знати свою родину, її історію і традиції, осягти життєвий досвід різних поколінь родини тощо. Визначаючи графік побачень прабаби з дитиною, суд виходить з того, що дитина наразі перебуває за кордоном та спілкування між ними засобами мобільного, поштового, електронного зв`язку із застосуванням мобільних застосунків буде сприяти підтриманню зв`язку дитини з прабабою до того часу, як вона повернеться до України. За таких обставин суд дійшов висновку, що з урахуванням віку дитини, віку прабаби, стану її здоров`я, бажання позивачки спілкуватися з правнучкою, доцільним буде визначити порядок участі у спілкуванні за таким графіком: щопонеділка з 17:00 год. до 19:00 год., щовівторка з 19:00 год. до 20:00 год., щосереди з 16:00 год. до 18:00 год. у присутності матері дитини та з урахуванням графіка дитини. Такий графік та спосіб спілкування позивачки із правнучкою сприятиме запобіганню конфліктних ситуацій, перебуванню дитини у спокійному та стійкому середовищі, дозволить дотримуватися режиму та розпорядку дитини, дозволить забезпечити дотримання позивачкою під час спілкування правил виховання дитини, прийнятих у сім`ї. Суд вважає обґрунтованим висновок органу опіки і піклування щодо встановлення такого графіку спілкування позивачки з правнучкою, оскільки позивачкою не доведено, що запропонований нею графік з урахуванням обставин цієї справи, графіку навчання і дозвілля дитини, наявності інших родичів (батька, бабусі, дідуся), яким також має бути приділено час для спілкування з дитиною, буде відповідати інтересам дитини та не буде для неї занадто нав`язливим та обтяжливим, зважаючи також і на значну різницю у віці між ними. З наведених вище мотивів суд вважає, що після повернення [PERSON] до України слід встановити можливість особистих побачень з прабабою протягом перших трьох місяців: щосереди з 15.00 год. до 17.00 год. та щосуботи з 10.00 год до 12.00 год та з урахуванням графіку дитини і у присутності матері, що дозволить налагодити більш тісний особистий контакт між ними, визначити заінтересованість дитини у таких побаченнях та подальший їх формат, спроможність позивачки брати участь у таких побаченнях самостійно. У подальшому, на думку суду, такі особисті побачення слід встановити щосереди з 15.00 год. до 17.00 год. та щосуботи з 10.00 год до 12.00 год з урахуванням графіку дитини та за бажанням дитини без присутності матері, оскільки з урахуванням віку дитини, можливості попередньо налагодженого контакту між нею та прабабою і зумовленого цим контактом ступеня їх близькості, вона здатна буде самостійно визначити необхідність, періодичність та інтерес для неї у таких зустрічах. Такий спосіб, на переконання суду, спонукатиме і мотивуватиме позивачку до активної у ролі у спілкуванні з дитиною і її вихованні, покладатиме на неї ініціативу у побудові близьких, довірливих та приязних стосунків з дитиною, зможе позбавити дитину відчуття обтяжливості таких контактів. Підсумовуючи, суд вважає, що такий порядок та спосіб участі позивачки у спілкуванні з правнучкою у відповідатиме інтересам як позивачки, так і дитини, є достатнім і відповідає принципу розумності, справедливості, збалансованості між інтересами всіх учасників сімейних відносин, пріоритету інтересів дитини.

Outcome: approved