Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-13 00:00:00

Короткий зміст позовних вимог та узагальнені доводи відповідача У серпні 2024 року\~Акціонерне товариство «Акцент-Банк» (далі АТ «А-Банк») звернулося до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором. Позовна заява мотивована тим, що 29 січня 2027 року [PERSON] приєднався до умов та правил надання банківських послуг в АТ «А-Банк» з метою отримання банківських послуг та відкриття банківського рахунку. На підставі анкети-заяви про приєднання до умов та правил надання банківських послуг в АТ «А-Банк» відповідачу надано кредит у вигляді встановлення кредитного ліміту на банківський рахунок зі сплатою процентів за користування кредитом у розмірі 40,8 % на рік на суму залишку заборгованості за кредитом та видано платіжну карту. Відповідно до пункту 2.1.1.1.3 умов та правил відповідач дав згоду, що кредитний ліміт встановлюється за рішенням банку і клієнт дає право банку в будь-який момент змінити (зменшити, збільшити або анулювати) кредитний ліміт. Відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана ним анкета-заява про приєднання до умов та правил надання банківських послуг у АТ «А-Банк» разом з умовами та правилами, які викладені на банківському сайті складає між ним та банком кредитний договір. АТ «А-Банк» свої зобов`язання за договором та угодою виконало у повному обсязі, а саме надало [PERSON] кредит (встановив кредитний ліміт) у розмірі, відповідно до умов договору.\~ У зв`язку з неналежним виконанням умов кредитного договору станом на 23 серпня 2024 року у [PERSON] утворилась заборгованість перед АТ «А-Банк» у розмірі 20\~846,07 грн, яка складається із заборгованості за кредитом 16\~999,84 грн, заборгованості зі сплати відсотків 3\~846,23 грн. Позивач вказував, що він неодноразово вживав заходи досудового врегулювання спору, проте відповідач ухиляється від виконання своїх зобов`язань, заборгованість за договором не погашає. На підставі викладеного АТ «А-Банк» просило стягнути з [PERSON] заборгованість за кредитним договором 29 січня 2024 року у розмірі 20\~846,07 грн. У встановлений судом строк відповідач відзиву на позовну заяву не подав. Рух справи Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02 вересня 2024 року вказану справу передано судді Пилипчуку М.\~М. Суддя на виконання вимог частини восьмої статті 187 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) звернувся з відповідним запитом до Єдиного державного демографічного реєстру щодо зареєстрованого місця проживання відповідача. Згідно з відповіддю на вказаний запит з Єдиного державного демографічного реєстру від 02 вересня 2024 року № 765469 зареєстроване місце проживання [PERSON] знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Ухвалою Лубенського міськрайонного суду Полтавської області від 09 вересня 2024\~\~року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено її за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін на\~\~03\~\~жовтня 2024 року, надано відповідачу строк для подання відзиву на позов, позивачу\~ відповіді на відзив, відповідачу заперечення на відповідь на відзив. У подальшому розгляд справи було відкладено на 24 жовтня 2024 року та\~14\~листопада 2024 року. Учасники судового процесу у судові засідання не з`явилися. АТ «А-Банк» звернулося до суду з клопотанням, в якому просило розглянути справу без участі представника позивача, вказувало, що позовні вимоги підтримує, не заперечує щодо заочного розгляду справи та ухвалення заочного рішення. Відповідач викликався в судові засідання судовими повістками, які були направлені за зареєстрованим місцем проживання останнього рекомендованими листами з повідомленням про вручення. Крім того, відповідача викликано в судове засідання через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке було розміщене не пізніше ніж за десять днів до дати відповідного судового засідання.\~ [PERSON] у судові засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив. Суд вважає, що відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин. Докази того, що відповідач на виконання вимог статті 131 ЦПК України повідомляв суд про зміну адреси місцезнаходження, у матеріалах справи відсутні. Відповідно до частини четвертої статті 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Згідно з частиною першою статті 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1)\~відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2)\~відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Лубенський міськрайонний суд Полтавської області 14 листопада 2024 року постановив ухвалу про проведення у справі заочного розгляду справи та ухвалення заочного рішення. У зв`язку з неявкою у судове засідання всіх учасників справи, відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Фактичні обставини, встановлені судом Суд встановив, що 29 січня 2024 року [PERSON] підписав власноручним (цифровим) підписом анкету-заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг в АТ «А-Банк», в якій зазначено, що своїм підписом у заяві відповідач підтвердив, що підписана ним заява разом з умовами та правилами надання банківських послуг складає договір про надання банківських послуг. [PERSON] 29 січня 2024 року підписав електронним підписом паспорт споживчого кредиту «Кредитна картка «АТБ», в якому, зокрема, зазначено наступні умови кредитування за вказаною програмою, а саме: тип кредиту кредитування рахунку з пільговим періодом використання, сума/ліміт кредиту від 1\~000 грн до 200\~000 грн, строк кредитування 240 місяців з правом автоматичного продовження, мета кредитування на споживчі цілі, процентна ставка: пільгова процентна ставка 0,000001 % (пільговий період до 62 днів), базова процентна ставка 40,8 % на рік, реальна річна процентна ставка 49,34\~%. Також 29 січня 2024 року [PERSON] підписав електронним підписом заяву про відкриття, ведення поточного рахунку та встановлення кредитного ліміту за карткою/рахунком, в якому зазначено: тип кредиту, строк кредитування, мета кредитування, процентна ставка тощо. Згідно з довідкою за картами АТ «А-Банк» видало [PERSON] картку №\~\~ [NUMBER] (строком дії до грудня 2031 року), картку № [NUMBER] (строком дії до грудня 2031 року) та відкрило позичальнику рахунок № [NUMBER] . 29 січня 2024 року [PERSON] встановлено кредитний ліміт 17\~000 грн, що підтверджується довідкою за лімітами. Відповідно до виписки по картці від 23 серпня 2024 року [PERSON] відкрито рахунок [NUMBER] . Протягом періоду з 29 січня 2024\~року до 01 серпня 2024 року [PERSON] користувався кредитними коштами. Згідно з розрахунком заборгованості за договором у [PERSON] обліковується заборгованість за кредитним договором, розмір якої станом на 23 серпня 2024 року складає 20\~846,07 грн, у тому числі: заборгованість за наданим кредитом (тілом кредиту) 16\~999,84 грн, заборгованість зі сплати відсотків 3\~846,23 грн. Мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права За змістом частини першої статті 16 Цивільного кодексу України (далі ЦК\~України) кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (стаття 5 ЦПК України). Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, договори (пункт 1 частини другої статті 11 ЦК України). Цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства. Особа не може бути примушена до дій, вчинення яких не є обов`язковим для неї (частини перша та друга статті 14 ЦК України). Відповідно до частин першої, другої статті 207 ЦК України (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони, або надсилалися ними до інформаційно-телекомунікаційної системи, що використовується сторонами. У разі якщо зміст правочину зафіксований у кількох документах, зміст такого правочину також може бути зафіксовано шляхом посилання в одному з цих документів на інші документи, якщо інше не передбачено законом. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку. Використання при вчиненні правочинів факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного, електронного або іншого копіювання, електронного підпису або іншого аналога власноручного підпису допускається у випадках, встановлених законом, іншими актами цивільного законодавства, або за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідного аналога їхніх власноручних підписів, або іншим\~\~чином врегульовується порядок його використання сторонами (частина третя статті\~207 ЦК України). Згідно з частиною першою статті 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Частиною першою статті 628 ЦК України визначено, що зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Статтею 634 ЦК України передбачена можливість укладення договору приєднання, тобто договору, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Відповідно до статті 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною. Згідно з частиною першою статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). Особливості укладання кредитного договору в електронному вигляді визначені Законом України «Про електронну комерцію». Згідно з пунктом 6 частини першої статті 3 Закону України «Про електронну комерцію» електронний підпис одноразовим ідентифікатором це дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших; електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору. Відповідно до частини третьої статті 11 Закону України «Про електронну комерцію» електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Пропозиція укласти електронний договір (оферта) може бути зроблена шляхом надсилання комерційного електронного повідомлення, розміщення пропозиції (оферти) у мережі Інтернет або інших інформаційно-телекомунікаційних системах (частини четверта статті 11 Закону України «Про електронну комерцію»). За правилом частини восьмої статті 11 Закону України «Про електронну комерцію» у разі якщо укладення електронного договору відбувається в інформаційно-телекомунікаційній системі суб`єкта електронної комерції, для прийняття пропозиції укласти такий договір особа має ідентифікуватися в такій системі та надати відповідь про прийняття пропозиції (акцепт) у порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Такий документ оформляється у довільній формі та має містити істотні умови, передбачені законодавством для відповідного договору. Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного в письмовій формі.\~\~Кожний примірник електронного документа з накладеним на нього підписом, визначеним статтею 12 цього Закону, є оригіналом такого документа (частина дванадцята статті 11 Закону України «Про електронну комерцію»). Зібраними у справі доказами підтверджено, що договір кредиту, за яким позивач заявив вимоги у цій справі, укладений сторонами в електронному вигляді з використанням електронного підпису, що відповідає вимогам статті 12 Закону України «Про електронну комерцію». Враховуючи, крім іншого, факт підписання відповідачем вказаних вище а нкети-Заяви та Паспорта споживчого кредиту, суд дійшов висновку, що між АТ «А-Банк» та [PERSON] укладено кредитний договір, за умовами якого відкрито картковий рахунок. Вказані обставини свідчать про дотримання письмової форми правочину та укладення кредитного договору, відповідно до умов якого відповідач отримав кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку. Належних та допустимих доказів, які б підтверджували, що всі дії, вчинені від імені відповідача, вчинені не ним, матеріали справи не містять. Таким чином, зібраними у справі доказами підтверджено, що кредитний договір укладений з дотриманням вимог закону. Частиною першою статті 526 ЦК України встановлено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Встановлено, що сторони узгодили умови договору, зокрема, щодо розміру процентів за користування кредитними коштами. Як зазначено вище, Паспорт споживчого кредиту за програмою «Кредитна картка «Зелена», який підписаний відповідачем, містить інформацію щодо кредитування, зокрема, тип кредиту, суму (ліміт) кредиту, строк кредитування, розмір пільгової, базової та реальної процентної ставки. Зібраними у справі доказами підтверджено, що відповідач уклав кредитний договір, фактично отримані та використані кредитні грошові кошти в добровільному порядку на користь позивача не повернув, тому АТ «А-Банк» обґрунтовано звернулося до суду за захистом порушених прав шляхом стягнення кредитної заборгованості. Матеріали справи не містять будь-яких належних та допустимих доказів, що спростовують факт укладення кредитного договору та розмір заборгованості за кредитом. Відповідно до наданого позивачем розрахунку заборгованість за кредитним договором станом на 23 серпня 2024 року складає 20\~846,07 грн, у тому числі: заборгованість за наданим кредитом (тілом кредиту) 16\~999,84 грн, заборгованість зі сплати відсотків 3\~846,23 грн. Згідно з частиною третьою статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Належними доказами, які підтверджують наявність заборгованості за укладеним кредитним договором та її розмір, є первинні документи, оформлені відповідно до статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність». Підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи (частина перша статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність»). Первинні та зведені облікові документи можуть бути складені у паперовій або в електронній формі та повинні мати такі обов`язкові реквізити, якщо інше не передбачено окремими законодавчими актами України: назву документа (форми); дату складання; назву підприємства, від імені якого складено документ; зміст та обсяг господарської операції, одиницю виміру господарської операції; посади осіб, відповідальних за здійснення господарської операції і правильність її оформлення; особистий підпис або інші дані, що дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції. Первинні документи, складені в електронній формі, застосовуються у бухгалтерському обліку за умови дотримання вимог законодавства про електронні документи та електронний документообіг (частина друга статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність» в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин). Виписки з клієнтських рахунків є підтвердженням виконаних за операційний день операцій і призначаються для видачі або відсилання клієнту. Порядок, періодичність друкування та форма надання виписок (у паперовій/електронній формі) із клієнтських рахунків обумовлюються договором банківського рахунку, що укладається між банком і клієнтом під час відкриття рахунку (пункт 62 розділу IV Положення про організацію бухгалтерського обліку в банках України, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 04 липня 2018 року № 75). Банківські виписки з рахунків позичальника є належними та допустимими доказами у справі, що підтверджують рух коштів по конкретному банківському рахунку, вміщують записи про операції, здійснені протягом операційного дня, та є підтвердженням виконаних за день операцій (постанова Верховного Суду від 26 серпня 2024 року у справі №\~753/4606/20). Тобто виписки за картковими рахунками можуть бути належними доказами щодо заборгованості за кредитним договором. Таким чином, долучені позивачем до позовної заяви виписка з рахунку та розрахунок заборгованості є належними доказами, які підтверджують наявність заборгованості за укладеним кредитним договором та її розмір. З дослідженого в судовому засіданні розрахунку заборгованості, який не спростовано належними та допустимими доказами, встановлено, що свої зобов`язання за кредитним договором відповідач виконав неналежним чином та має непогашену заборгованість у розмірі 20\~846,07 грн. Висновки за результатами розгляду позовних вимог Суди ухвалюють рішення, постанови іменем України негайно після закінчення судового розгляду (частина перша статті 259 ЦПК України). Внаслідок неналежного виконання відповідачем своїх зобов`язань за кредитним договором порушено майнові права позивача, тому наявні підстави для судового захисту прав кредитора, у зв`язку з чим позовні вимоги АТ «А-Банк» підлягають задоволенню. Враховуючи принцип безпосередності судового розгляду, рішення обґрунтоване доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими у судовому засіданні, в якому ухвалюється рішення. Оскільки позовні вимоги задоволено у повному обсязі, суд відповідно до статті\~\~141\~\~ЦПК України стягує з відповідача на користь позивача документально підтверджені витрати зі сплати судового збору у розмірі 3\~028 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved