Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-19 00:00:00

09.10.2024 до суду надійшов позов [PERSON] , в інтересах якого діє адвокат Андрієнко І.В., до Славутської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Шепетівського районного нотаріального округу Шкапій В.Я. про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування поданого позову позивач та його представник вказують, що [INFO] померла [PERSON] , [INFO] . 22 травня 2014 року [PERSON] було складено заповіт, згідно із яким вона заповіла все її майно в рівних частках [PERSON] та [PERSON] . [PERSON] мала у приватній власності наступне майно: 52/100 частини житлового будинку, житловою площею 31 кв.м., та хліву під літерою «Б», що знаходиться в [ADDRESS] , розташованого на приватизованій земельній ділянці площею 758 кв.м.; приватизовану земельну ділянку, площею 758 кв.м., розташованої на території [ADDRESS] , переданої для будівництва та обслуговування жилого будинку та споруд (присадибна ділянка). Оскільки, місце реєстрації померлої невідоме та місцем знаходження нерухомого майна спадкодавця є місто Славута, спадкоємцем [PERSON] було визначено місто Славута як місце відкриття спадщини. 25 вересня 2024 року спадкоємець за заповітом [PERSON] звернувся до приватного нотаріуса Шепетівського районного нотаріального округу Хмельницької області Шкапій В.Я. з питання відкриття спадкової справи та оформлення спадщини, однак нотаріус повідомила, що оформити спадщину за заповітом на його ім`я неможливо у зв`язку з пропущенням шестимісячного строку для подачі заяви про прийняття спадщини. [PERSON] з 1993 року проживала у [ADDRESS] , як співмешканка [PERSON] . Зазначений будинок [ADDRESS] частково належав на праві приватної власності [PERSON] (52/100 частини будинку), після смерті якого [PERSON] була спадкоємцем за заповітом. В серпні 2014 року [PERSON] виїхала з даного будинку, на день оформлення заповіту вона була громадянкою російської федерації. З того часу спілкування з [PERSON] підтримувалось в телефонному режимі, іноді вона приїжджала в гості до [PERSON] , який залишився проживати в будинку. З весни 2022 року зв`язок між [PERSON] та [PERSON] припинився внаслідок збройної агресії російської федерації, розірвання всіх дипломатичних зв`язків з Україною, відсутності можливості транспортного та поштового сполучення між країнами. До серпня 2024 року спадкоємець [PERSON] не міг знати ні місце знаходження спадкодавця, ні жива вона чи ні. У серпні 2024 року в спілкуванні між [PERSON] та третьою особою була отримана непідтверджена інформація, що [PERSON] померла. Після звернення до відділу РАЦСу підтверджено факт смерті [PERSON] 15.06.2023 та отримано свідоцтво про її смерть. За таких обставин позивач та його представник вважають, що строк для прийняття спадщини пропущений позивачем з поважних причин, тому звернулись до суду та просили: визначити [PERSON] додатковий строк терміном три місяці з часу вступу рішення суду в законну силу для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] 09.10.2024 по даній справі відкрито провадження та призначено підготовче судове засідання на 24.10.2024. 24.10.2024 підготовче судове засідання відкладено у зв`язку із залученням до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, [PERSON] 08.11.2024 підготовче судове засідання у справі закрито та призначено судовий розгляд на 20.11.2024. 20.11.2024 в судовому засіданні позивач [PERSON] та його представник адвокат Андрієнко І.В. повністю підтримали заявлені позовні вимоги та просили суд задовольнити позов в повному обсязі. Від Славутської міської ради надійшла заява про розгляд справи за відсутності представника сільської ради за наявними у справі матеріалами. [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, подав заяву, в якій не заперечує проти задоволення позову [PERSON] , також просив розглядати справу за його відсутності. Таким чином суд, приймаючи до уваги пояснення позивача та його представника, дослідивши надані докази, вивчивши матеріали справи, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що [PERSON] померла [INFO] в м. Тернопіль Тернопільської області, про що свідчить копія повторно виданого свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а.с. 9). [PERSON] після смерті [PERSON] успадкувала 52/100 частини житлового будинку, житловою площею 31 кв.м., та хліву під літерою «Б», що знаходиться в [ADDRESS] , розташованого на приватизованій земельній ділянці площею 758 кв.м.; приватизовану земельну ділянку, площею 758 кв.м., розташованої на території [ADDRESS] , переданої для будівництва та обслуговування жилого будинку та споруд (присадибна ділянка) (а.с. 12, 13, 14, 15). 22.05.2014 [PERSON] склала заповіт, яким все своє майно, з чого б воно не складалось і де б воно не знаходилось, і взагалі все те, що буде належати їй на день смерті і на що вона за законом матиме право, заповіла в рівних частках [PERSON] , позивачу, та [PERSON] , третій особі по справі (а.с. 10, 11). Згідно відповіді Виконавчого комітету Славутської міської ради Хмельницької області № 672/26-12 від 17.09.2024, на день смерті [PERSON] зареєстрованою по Славутській міській територіальній громаді не значиться (а.с. 16). Згідно відповіді Тернопільської міської ради № 1750/28-03 від 16.09.2024, інформація про зареєстровану чи зняту з реєстрації місця проживання [PERSON] на території Тернопільської міської об`єднаної територіальної громади за період з 01.08.2012 р. по 13.09.2024 р. не значиться (а.с. 19). Спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилась (а.с. 21). З відповіді приватного нотаріуса Шепетівського районного нотаріального округу Шкапій В.Я. від 25.092024 № 270/01-16, [PERSON] необхідно звернутись до суду із позовом про продовження строку для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] (а.с. 22). Надаючи правову оцінку вказаним обставинам, суд враховує наступне. За загальними положеннями про спадкування, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Згідно ст. 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно ст. 1233 ЦК України, заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Згідно із ст. 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Відповідно до ст. 63 Закону України «Про нотаріат», нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі. Чинне законодавство України не містить визначення поняття «поважні причини» та не встановлює переліку таких причин. Для того, щоб визначити, які причини пропуску строку для прийняття спадщини можуть вважатися поважними, слід звернутися до судової практики. Відповідно до правової позиції зазначеної в Постанові Верховного Суду від 26.06.2019 року у справі №565/1145/17 поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. На підставі викладеного суд вважає причини пропуску строку прийняття спадщини [PERSON] після смерті матері [PERSON] , померлої [INFO] , поважними, зважаючи на те, що [PERSON] не було відомо про смерть спадкодавця через втрату зв`язку із останньою після початку повномаштабного вторгнення рф на територію України, оскільки [PERSON] тривалий час проживала в російській федерації, і позивачеві не було відомо, що остання перебувала на території України і померла [INFO] в м. Тернопіль, на переконання суду, є об`єктивною та істотною перешкодою для реалізації права позивача на спадкування за заповітом, а тому позов підлягає задоволенню. На підставі викладеного та

Outcome: approved