Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-24 00:00:00

Представником позивача, 06.07.2023 року, подано до суду позовну заяву до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором. Позивач просив стягнути з відповідача на їх користь заборгованість за кредитним договором б/н від 16.10.2020 року, яка складається станом на 22.05.2023 року з заборгованості по кредиту в сумі 213643,41 грн, заборгованості по простроченим відсоткам в сумі 42920,54 гривні, а всього 256563,95 грн. В обґрунтування позову зазначено, що 16.10.2020 року між АТ КБ «Приватбанк» та відповідачем укладено кредитний договір б/н, шляхом підписання анкети-заяви, відповідно до якої разом із підписаною заявою разом із Умовами та правилами надання банківських послуг», «Тарифами», які викладені на банківському сайті, це складає між сторонами Договір про надання банківських послуг. АТ КБ «Приватбанк» надало відповідачу кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на кредитний картковий рахунок. Для користування кредитним картковим рахунком відповідачу видано кредитну картку. При укладенні вказаного договору сторони керувались ч. 1 ст. 634 ЦК України, якою врегульовано норми щодо договорів приєднання. В подальшому, 18.01.2021 року відповідач отримав картку типу World Black Edition (кредитний ліміт до 200\~000 грн), підписавши паспорт споживчого кредиту. Номера та строки дії виданих карток зазначено у довідці, при встановленні та зміні кредитного ліміту банк керувався п.п.2.1.1.2.5. Договору, на підставі яких Відповідач при укладання Договору дав свою згоду, щодо прийняття будь-якого розміру кредитного ліміту та його зміну та ініціативи банку. Позивач свої зобов`язання виконав в повному обсязі. Відповідач користувався коштами в межах встановленого кредитного ліміту, але свої зобов`язання щодо повернення кредиту належним чином не виконав, у зв`язку з чим виникла заборгованість, яку просили стягнути. В судове засідання представник позивача не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Надав до суду клопотання про розгляд справи за його відсутності, проти заочного розгляду справи не заперечував. Додатково, 12.01.2024 року представником позивача подано до суду клопотання про дослідження доказів по справі, а саме просив дослідити копію довідки про умови кредитування від 16.10.2020 року, що містить розмір відсоткової ставки 36,0% річних та підписана клієнтом. \~ \~ \~ \~Відповідач, його представник відзиву на позовну заяву не подавали. На адресу суду надходили заперечення проти початку розгляду справи від 04.09.2023 року та заява про призупинення розгляду справи, з посиланням про неправомочність розгляду справи в «Орджонікідзевський районний суд м. Харкова», категоричний відвід «Орджонікідзевського районному суду м. Харкова», як державному органу судової влади, бо це є злочинна структура, що видає себе за суд. Висловлював недовіру «Орджонікідзевському районному суду м. Харкова» і/або «ОРДЖОНІКІДЗЕВСЬКОМУ РАЙОННОМУ СУДУ М.ХАРКОВА», якщо останній захоче певним чином з`явитись як суд у його Житті. Заяву про відсутність можливості розгляду справи від 12.09.2023 року та заяву про застосування норм права від людини [PERSON] від 19.10.2023 року, відповідно до яких заявник вимагав призупинити розгляд справи до наступного: 1) коли буде документально підтверджено, що «Орджонікідзевський районний суд м. Харкова» є державною установою і органом державної судової влади України та є легальним і легітимним судом на цей час; 2) до документального підтвердження, що Орджонікідзевський районний суд м. Харкова і/або «ОРДЖОНІКІДЗЕВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.ХАРКОВА» - одна і та сама установа та відповідає зазначеному вище у п.1); 3) коли «Третій окружний суд міста Харкова» - в Індустріальному та Немишлянському районах міста Харкова почне свою діяльність та звернутись до Верховного Суду для вирішення питання стосовно внесення до конституційного Суду України подання щодо конституційності закону чи іншого правового акта, вирішення питання про конституційність якого належить до юрисдикції Конституційного Суду України, а саме правосуб`єктності суду що «Орджонікідзевський районний суд м. Харкова» є державною установою і органом державної судової влади України та є легальним і легітимним судом на цей час, а не «ОРДЖОНІКІДЗЕВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.ХАРКОВА» або «Третій окружний суд міста Харкова» та врегулювання правової невизначеності та юридичної колізії, яка проявилась у цій справі щодо суду як органу державної влади. 08.10.2024 року відповідач звертався із заявою про відвід головуючого у справі, заява була відкликана, та 15.10.2024 року подано повторно заяву про відвід головуючого. \~ \~ \~ \~В судовому засіданні представник відповідача повторно звернув увагу суду на позиції викладені в поданих раніше заявах про неправомочність розгляду справи судом, підстави для призупинення розгляду. По суті позову зазначав, що проти позовних вимог в частині стягнення заборгованості за кредитом не заперечують, дійсно укладався 16.10.2020 року договір, підписувалась анкета-заява, відповідач отримав картку Універсальна Голд, але інших договорів не підписував, про зміну відсоткової ставки не був обізнаний, тому не погоджувались із сумою нарахованих відсотків та просили відмовити в задоволенні позову в цій частині. Окрім того, зазначали, що відповідача добросовісно користувався послугами банку, сплачував погоджені відсотки та тіло кредитного ліміту, оскільки здійснював підприємницьку діяльність. З початком повномасштабного вторгнення місце здійснення підприємницької діяльності було недоступним, відповідач не мав можливості протягом майже 3 місяців потрапити у приміщення з метою забрати товарні цінності, а коли стало можливим, то з`ясувалось, що товари не було придатні до використання. Фактично з моменту початку війни він припинив здійснювати підприємницьку діяльність, наразі не працює, доходу не має, забезпечує себе одноразовими підробітками та сторонньою допомогою, готовий сплатити тіло кредиту, звертався неодноразово до представників банку з питання надання його відстрочки, реструктуризації, розраховує, що буде мати можливість протягом 6 місяців відновити свою діяльність та зібрати кошти для погашення заборгованості. Просили врахувати дані доводи та надати відстрочку в 6 місяців для виконання рішення суду. \~ \~ \~ \~Суд, вислухавши доводи відповідача, представника відповідача, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню. Щодо доводів сторони відповідача, викладених в поданих заявах, суд зазначає, що в ході розгляду справи судом було розглянуто подані заяви, в задоволенні було відмовлено, ухвалами від 05.09.2023 року, 07.09.2023 року, 04.12.2023 року, 18.10.2024 року, 24.10.2024 року, тому вважає що відповідні доводи повторній оцінці не підлягають. Судом встановлено, що відповідачем було підписано анкету-заяву про приєднання до Умов та правил надання послуг, відповідно до якої відповідач ознайомилась та згодна з «Умовами та правилами надання банківських послуг» та «Тарифами банку», виразила свою згоду, що ця заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг», «Тарифами банку», складає між ним та банком договір про надання банківських послуг. Відповідно до ст.ст. 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Згідно ч.1 ст. 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. Статтею 634 ЦК України передбачена можливість укладення договору приєднання, тобто договору, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Згідно ст.ст. 1054,1055 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним. Відповідно до ст. 638 ЦК України істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Статтею 526 ЦК України встановлено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідачем було\~підписану дану\~анкету-заяву,\~якою погоджено\~питання типу\~кредиту \~у формі\~відновлювальної кредитної\~лінії,\~ суму\~/ліміт\~кредиту \~розмір кредитного\~ліміту не\~перевищує 50000\~гривень для\~карт «Універсальна»,\~75000\~грн для\~карт «Універсальна\~Gold»,\~строк кредитування\~12\~місяців з\~пролонгацією,\~ процентну\~ставку,\~відсотків річних\~для даних\~типів карт,\~реальну річну\~процентну ставку,\~ процентну\~ставку,\~яка застосовується\~для даних\~типів карт\~у разі\~невиконання зобов`язань\~щодо повернення\~кредиту.\~Як зазначено\~в даній\~анкеті-заяві,\~в п.\~2.1.1.2.5.\~банк має\~право змінювати\~розмір кредитного\~ліміту,\~як в\~сторону збільшення,\~так і\~зменшення,\~та визначено\~загальний розмір\~кредитного ліміту,\~встановлений Банком\~Клієнту по\~окремим видам\~карток,\~в тому\~числі для\~карт «Універсальна»,\~«Універсальна Gold», World Black Edition. А п.2.1.1.2.6. між сторонами узгоджено, що в період строку кредитування Клієнт має право змінювати вид кредитної картки. \~ \~ \~ \~З урахуванням\~наведеного,\~суд вважає,\~що між\~АТ КБ\~«ПриватБанк» та\~відповідачем було\~укладено в\~письмовій формі\~ 16.10.2020\~року кредитний\~договір,\~за яким\~було відкрито\~картковий рахунок,\~надано кредитну\~картку тип\~«Універсальна Gold»,\~номер [NUMBER] \~із терміном\~дії до\~09/23.\~Дана заява\~містить підпис\~відповідача та\~сторона відповідача\~не заперечувала\~що \~відповідачем дійсно\~був укладений\~такий договір\~шляхом підписання\~анкети-заяви.\~18.01.2021\~року відповідач\~ознайомився із\~інформацією про\~типи кредитних\~продуктів для карт «Універсальна», «Універсальна Gold», Platinum, World Black Edition, Visa Signature, WorldElite, Infinite. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідно до\~довідки про\~зміну умов\~кредитування та\~обслуговування кредитної\~картки оформленої\~на [PERSON] ,\~старт карткового\~рахунку відбувся\~16.10.2020\~року номер\~ [NUMBER] ,\~розмір кредитного\~ліміту не\~зазначений у\~довідці,\~14.01.2021\~року відбулась\~зміна кредитного\~ліміту,\~встановлено кредитний\~ліміт \~14500\~грн,\~18.01.2021\~року відбулась\~зміна кредитного\~ліміту,\~збільшений кредитний\~ліміт \~до 30000\~грн,\~15.03.2021\~року відбулась\~зміна кредитного\~ліміту,\~збільшений кредитний\~ліміт \~до 200000\~грн, 27.12.2022 року відбулась зміна кредитного ліміту, зменшено кредитний ліміт до 0 грн. \~ \~ \~ \~Відповідно до\~довідки наданої\~позивачем ім`я\~ [PERSON] надано доступні кредитні картки: номер [NUMBER] , дата відкриття 16.10.2020 року, із терміном дії 09/23, картка «Універсальная» GOLD, номер [NUMBER] , дата відкриття 18.01.2021 року, термін дії 01/24, картка MasterCard World Black Edition. \~ \~ \~ \~Як вбачається з наданої виписки за договором б/н ( дата договору не зазначалась) за період з 16.10.2020 року по 24.05.2023 року станом на 16.10.2020 року на картковому рахунку номер [NUMBER] після першої операції оплати послуг на суму 1178 грн, залишок складає 3628,83 грн, тобто загальна сума на початку склала 4806,83 гривні. Рух коштів відбувається на рахунку номер [NUMBER] , 18.01.2021 року відбулось збільшення кредитного ліміту по даній картці до 30000 грн, та залишок після операції по даній картці складає 13808,91 грн. В подальшому, в виписці зазначається інша картка номер 52211911100834604, 18.01.2021 року відбувається операція переказу зі своєї картки, залишок після операції складає 17806,80 грн. Станом на 01.01.2023 року у виписці зазначено суму залишку по картці 99926259640333303 в розмірі 256563,95 грн.. \~ \~ \~ \~В ході розгляду справи відповідач заперечував, що звертався до банківської установи із заявою про зміну кредитного ліміту, типу карткового рахунку. Заяв відповідача про укладання іншого договору про встановлення кредитної лінії, збільшення кредитного ліміту, перевипуск карт іншого типу до позовної заяви не додано. \~ \~ \~ \~З наданого суду розрахунку заборгованості за договором б/н від 16.10.2020 року вбачається, що станом на 22.05.2023 року сума заборгованості по тілу кредиту становить 213643,40 гривень, що є заборгованістю за простроченим тілом кредиту, а також заборгованість за простроченими відсотками в сумі 42920,54 гривні. \~ \~ \~ \~Оцінюючи в сукупності наданий позивачем розрахунок заборгованості за кредитним договором та виписку в якості доказу, судом встановлено, що відповідач дійсно не в повному обсязі виконував свої зобов`язання за кредитним договором від 16.10.2020 року та внаслідок чого утворилася заборгованість за кредитним договором. Згідно зі ст.ст. 1046, 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. З урахуванням наведеного, оскільки відповідачем належним чином не виконано зобов`язання за кредитним договором, фактично отримані та використані кредитні грошові кошти у добровільному порядку на користь АТ КБ «ПриватБанк» не повернуті, суд вважає, що є підстави для задоволення позову в частині стягнення з відповідача на користь позивача заборгованості по тілу кредиту, що становить 213643,40 гривень, та є заборгованістю за простроченим тілом кредиту, стороною відповідача розмір визначеної заборгованості по тілу кредиту визнавався. Що стосується вимог позову про стягнення з відповідача на користь позивача заборгованості за відсотками, суд вважає, що ці вимоги задоволенню не підлягають. \~ \~ \~ \~За змістом статті 1056-1 ЦК України в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів. Відповідно до частини першої статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Згідно зі статтею 1049 згаданого Кодексу позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Згідно із частиною першою статті 1050 ЦК України якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу. Таким чином, у разі укладення кредитного договору проценти за користування позиченими коштами та неустойка поділяються на встановлені законом (розмір та підстави стягнення яких визначаються актами законодавства) та договірні (розмір та підстави стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі). \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ З дослідженого судом змісту анкети-заяви, Інформації про умови кредитування та орієнтовну загальну вартість кредиту, надані виходячи з умов кредитування від 18.01.2021 року, що містять особистий підпис відповідача. Також, досліджено додані до позову Витяг з «Тарифів обслуговування кредитних карт», який не містить підпису відповідача. \~ \~ \~ \~З умовами анкети-заяви, що містить підпис відповідача, та з урахуванням даних отриманого типу картки, відповідачем було погоджено отримання кредитного ліміту на картку «Універсальная» GOLD, номер 52211911100834604, дата відкриття 16.10.2020 року, та погоджено розмір відсоткової ставки. При цьому, доказів укладання між сторонами окремого договору, заяв відповідача, щодо зміни типу картки та як наслідок зміни кредитного ліміту, відсоткової ставки, суду не надано. Окремої довідки від 16.10.2020 року, про умови кредитування, яку просить дослідити представник позивача, яка підписана клієнтом та визначає розмір відсоткової ставки 36,00% річних та підписана клієнтом, до позовної заяви не додавалось. \~ \~ \~ \~ Відповідно до ст. ч.1, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Обґрунтування наявності обставин повинні здійснюватися за допомогою належних, допустимих і достовірних доказів, а не припущень, що й буде відповідати встановленому статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року принципу справедливості розгляду справи судом. В період часу з 16.10.2020 року по 22.05.2023 року надавались грошові кошти у вигляді встановленого кредитного ліміту за двома типами карток картка «Універсальная» GOLD, номер [NUMBER] , дата відкриття 16.10.2020 року, із терміном дії 09/23, та картка MasterCard World Black Edition, номер [NUMBER] , дата відкриття 18.01.2021 року, термін дії 01/24. Розмір відсоткової ставки, прострочених відсотків по типу картки «Універсальная» GOLD, був погоджений сторонами відповідно до укладеного договору у формі анкети-заяви від 16.10.2020 року, доказів щодо погодження перевипуску картки з іншого типу та як наслідок збільшення кредитного ліміту з 18.01.2021 року суду не надано, про таке збільшення свідчить довідка про видані картки, також відсутні докази про погодження відсоткової ставки саме за цим типом картки. Суд вважає, що відсутні підстави вважати, що сторони обумовили у письмовому вигляді розмір відсотків за користування кредитними коштами при користуванні іншим типом картки, окремого розрахунку за період з 16.10.2020 року по 17.01.2021 року та з 18.01.2021 року по 22.05.2023 року не надавалось, в позовній заяві позивачем зазначалось на розмір відсоткової ставки в 74,4%, в подано клопотанні представник позивача посилався на узгоджений розмір процентної ставки в 36,00%. Зважаючи на те, що позивачем не доведено належними доказами факт узгодження з відповідачем питання зміни кредитного ліміту, типу кредитної картки, що є невід`ємною частиною кредитного договору, відсутність окремого розрахунку, посилання позивача на різний розмір відсоткової ставки в позовній заяві та поданому клопотанні, суд дійшов висновку щодо відмови у задоволенні позову в частині стягнення заборгованості за простроченими відсотками, оскільки стороною позивача не наведено обґрунтування їх розміру та періоду нарахування. Оцінюючи доводи відповідача щодо встановлення йому відстрочки у виконанні майбутнього рішення, суд зазначає наступне. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Виходячи із вимог ст.435 ЦПК України та ст.33 Закону України «Про виконавче провадження» відстрочення виконання судового рішення може бути застосовано судом лише у виключних випадках, оскільки рішення суду підлягає обов`язковому виконанню у повній мірі в строк і порядок, передбачений чинним законодавством. Підставою для застосування вказаних норм є виняткові обставини, які перешкоджають належному виконанню рішення суду, ускладнюють його виконання або роблять неможливим. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Системний аналіз зазначених норм законодавства свідчить, що закон не передбачає конкретного переліку обставин, які є підставою для розстрочення виконання рішення суду, а лише встановлює критерії для їх визначення, надаючи суду можливість у кожному конкретному випадку вирішувати питання про їх наявність з урахуванням усіх обставин справи. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Як вбачається з досліджених судом відомостей з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків за 2022, 2023, 2024 рік, відповідно до яких [PERSON] отримував значний дохід як само зайнята особа в січні, лютому, березні 2022 року, а в 2023, по 4 квартира 2024 року доході не має взагалі, суд вважає, що дійсно відсутність доходу внаслідок припинення здійснення підприємницької діяльності не надає можливості відповідачу сплатити суму заборгованості одним внеском, але відповідач посилався на намір відновити свою роботу, протягом 6 місяців, та з метою забезпечення виконання зобов`язань відповідачем за укладеним кредитним договором, суд вважає за можливе задовольнити подану заяву щодо надання відстрочки у виконанні рішення суду на строк 6 (шість) місяців. \~ \~ \~ \~ Враховуючи часткове задоволення позову, суд відповідно до вимог п.3 ч. 2 ст. 141 ЦПК України вважає, що з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сума сплаченого судового збору пропорційно до задоволених вимог, а саме, підлягає стягненню 3204,65 грн, із розрахунку (213643,41х3848,46/256563,95).

Outcome: partial