Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-12 00:00:00

У лютому 2024 року до Печерського районного суду м. Києва звернулась [PERSON] з позовом до [PERSON] , за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Шоста Київська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку в три місяці для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті її тітки - [PERSON] , померлої [INFO] , з дня набрання рішенням суду законної сили. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] на території міста Києва. За [PERSON] [INFO] у м. Києві відкрилася спадщина, вказана особа є спадкодавцем. В грудні 2023 року засобами телефонного зв`язку, невідома позивачу особа, що назвалася [PERSON] , повідомила позивача про відкриття спадщини за [PERSON] , та про прийняття ним спадщини, запропонувавши при цьому оплатні послуги за допомогу у оформленні спадщини, оскільки йому відомо, що позивач також входить кола спадкоємців. Отримавши у грудні 2023 року інформацію про відкриття спадщини за [PERSON] , позивач вбачала доцільним прийняти спадщину. Однак особа, яка повідомила позивачу про відкриття спадщини за [PERSON] , припинила будь-якi контакти із позивачем без жодних пояснень та наразі не є можливим позасудове врегулювання питання прийняття спадщини позивачем. Позивач прийняла рішення здійснювати реалізацію своїх спадкових прав самостійно. Позивач не проживала спільно зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, а тому прийняття нею спадщини можливе лише внаслідок подання відповідної заяви про прийняття спадщини. З метою підтвердження наявності родинних відносин зі спадкодавцем, позивач звернулася у ciчні 2024року до органів РАЦС та отримала відповідні витяги з Державного реєстру актів цивільного стану громадян, з яких дійсно вбачається факт наявності родинних відносин між спадкодавцем та позивачем, а також підтверджується факт смерті спадкодавця. Позивач, [PERSON] , є племінницею (донька сестри) спадкодавця та входить до 5 черги спадкування за законом в розумінні ст. 1265 ЦК України, з огляду на наступні обставини. [PERSON] , [INFO] , станом на момент реєстрації її народження мала прізвище [PERSON] , та є дитиною осіб: [PERSON] , [PERSON] . У зв`язку із укладанням шлюбу, прізвище позивача « [PERSON] » було змінено на « [PERSON] ». Рішенням суду від 13.04.2023р. такий шлюб було розірвано, та судовим актом встановлено обставини зміни прізвища позивача. 27 червня 2023 року позивач вступила у шлюб повторно та змінила прізвище з « [PERSON] » на « [PERSON] ». Мати позивача, [PERSON] - є дитиною осіб [PERSON] та [PERSON] і станом на момент реєстрації її народження мала прізвище « [PERSON] », яке було змінено внаслідок укладання шлюбу із [PERSON] . Спадкодавець, [PERSON] - є дитиною тих же осіб, [PERSON] та [PERSON] , і станом на момент реєстрації її народження мала прізвище « [PERSON] », яке було змінено внаслідок укладання шлюбу із [PERSON] . Таким чином мати позивача була сестрою спадкодавця, а відтак позивач є племінницею спадкодавця, яка є тіткою позивача відповідно. Тобто із витягів з Державного реєстру актових записів цивільного стану громадян № 0042978843, № 0043108905, № 0043106988, № 0043108936 підтверджується факт родинних відносин у позивача зi спадкодавцем та вбачається наявність у позивача права спадкувати за [PERSON] у п`ятій черзі спадкування за законом. 07 грудня 2023 позивач звернулася до Шостої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Державним нотаріусом Прудь Н.В. позивачу було надано витяг зі спадкового pеєстру № 75033650 згідно якого підтверджується реєстрація спадкової справи № 70952654 внаслідок відкриття спадщини за [PERSON] . Листом від 18.12.2023 року № 1836/02-14 Шостої Київської державної нотаріальної контори позивачу роз`яснено про пропуск нею строку для подання заяви про прийняття спадщини та про наявність права для визначення додаткового строку для прийняття спадщини в судовому порядку. В судове засідання позивач не з`явився, представник позивача подав заяву про розгляд справи за його відсутність, вимогу позову підтримав у повному обсязі, на задоволенні наполягав. Відповідач про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, у судове засідання не з`явився, подав відзив, в якому просив ухвалити рішення відповідно до норм чинного законодавства, та розглядати справу у відсутність. Третя особа у судове засідання не з`явилась, про дату та час судового розгляду повідомлена належним чином про причини неявки суд не повідомила, на виконання ухвали суду надала належним чином завірену копію спадкової справи. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 21 травня 2024 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 23 липня 2024 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до розгляду по суті. Ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 06 червня 2024 року витребувано у Шостої Київської державної нотаріальної контори засвідчену належним чином копію спадкової справи №75033650 (номер у нотаріуса 269/2023) щаведену внаслідок відкриття спадщини за [PERSON] , яка померла [INFO] .. Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] на території міста Києва. [PERSON] , є племінницею (донька сестри) [PERSON] , з огляду на наступні обставини. [PERSON] , [INFO] , станом на момент реєстрації її народження мала прізвище [PERSON] , та є дитиною осіб: [PERSON] , [PERSON] . У зв`язку із укладанням шлюбу, прізвище позивача « [PERSON] » було змінено на « [PERSON] ». Рішенням суду від 13.04.2023р. такий шлюб було розірвано, та судовим актом встановлено обставини зміни прізвища позивача. 27 червня 2023 року позивач вступила у шлюб повторно та змінила прізвище з « [PERSON] » на « [PERSON] ». Мати позивача, [PERSON] - є дитиною осіб [PERSON] та [PERSON] і станом на момент реєстрації її народження мала прізвище « [PERSON] », яке було змінено внаслідок укладання шлюбу із [PERSON] . Спадкодавець, [PERSON] - є дитиною тих же осіб, [PERSON] та [PERSON] , і станом на момент реєстрації її народження мала прізвище « [PERSON] », яке було змінено внаслідок укладання шлюбу із [PERSON] . Таким чином мати позивача була сестрою спадкодавця, а відтак позивач є племінницею спадкодавця, яка є тіткою позивача відповідно. Тобто із витягів з Державного реєстру актових записів цивільного стану громадян № 0042978843, № 0043108905, № 0043106988, № 0043108936 підтверджується факт родинних відносин у позивача зi спадкодавцем. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина. Позивач є спадкоємцем п`ятої черги за законом. Відповідно до ст. 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За правилами ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Подання заяви про прийняття спадщини є дією, яку повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину тоді, коли такий спадкоємець не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем. Відповідно, пропустити строк на прийняття спадщини може спадкоємець, який постійно не проживав на час відкриття спадщини зі спадкодавцем. Відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Пропуск спадкоємцем строку для прийняття спадщини без поважних причин, при відсутності будь-яких перешкод і труднощів для подання заяви, не свідчить про наявність у такого спадкоємця порушеного, невизнаного або оспорюваного права, яке підлягає захисту в судовому порядку. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, проживання у спадковому майні після відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо. В обґрунтування поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини позивач вказує на те, що дізналась про смерть тітки тільки в грудні 2023 року, а отже позивач не могла вчасно реалізувати своє право на отримання спадщини. Вказані позивачем причини пропуску строку звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини судом визнано поважними, а відтак такий строк підлягає поновленню з метою захисту невизнаних спадкових прав позивача.

Outcome: approved