Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-19 00:00:00

Позивач Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Добробут» 22.11.2023 року звернулося до Київського районного суду міста Одеси з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за оплату внесків на утримання території з урахуванням індексу інфляції та трьох відсотків річних, в якій позивач просив суд стягнути з відповідача на свою користь суму заборгованості по оплаті належних внесків та платежів (внесків на утримання будинку та прибудинкової території) за період з 01.04.2020 року по 30.06.2023 року в розмірі 15863,57 грн., а також 3746,05 грн. інфляційні витрати, 635,08 грн. три відсотки річних від простроченої суми та судові витрати. В обґрунтування позову, позивач посилається на невиконання відповідачем взятих на себе зобов`язань зі сплати внесків та платежів до ОСББ, як власника квартири [ADDRESS] , яка перебуває на балансі та обслуговується Об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку «ДОБРОБУТ». Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, цивільну справу за вказаним позовом розподілено судді Калініченко Л.В. Ухвалою судді Київського районного суду міста Одеси від 24.11.2023 року вказану позовну заяву залишено без руху. 08.12.2023 року представником позивача на виконання вказаної ухвали суду, надано до суду заяву про усунення недоліків. Оглянувши матеріали справи, суддею встановлено, що позивачем усунуті недоліки поданої заяви у відповідності до ухвали судді від 24.11.2023 року, позовна заява відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України. Підстави для повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження, визначених у ст. 185, 186 ЦПК України, відсутні. Ухвалою судді Київського районного суду м. Одеси від 24.11.2023 року було\~прийнято вказану позовну заяву до розгляду, відкрито провадження по справі в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні з повідомленням сторін по справі. 25.01.2024 року від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому позивач вважає позовну заяву ОСББ «Добробут» необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню та просить суд відмовити у задоволенні позову. В обґрунтування відзиву на позовну заяву, відповідач стверджує, що позивачем не надано до суду належних та допустимих доказів на підтвердження факту розміру внесків, затвердженими ОСББ «Добробут», згідно з якими останнім заявлено вимогу щодо стягнення заборгованості. Крім того, відповідач у відзиві зазначає, що позивачем порушено строк позовної давності для звернення з позовом про стягнення з відповідача заборгованості за оплату внесків на утримання території. Щодо стягнення з відповідача інфляційних витрат, нарахованих на суму заборгованості та трьох відсотків річних відповідач також заперечує, посилаючись на постанову Кабінету Міністрів України від 05.03.2022 року №206 «Про деякі питання оплати житлово-комунальних послуг в період воєнного стану», у відповідності до якої встановлено, що до припинення чи скасування воєнного стану в Україні забороняється нарахування та стягнення неустойки (штрафів, пені), інфляційних нарахувань, процентів річних, нарахованих на заборгованість, утворену за несвоєчасне та/або неповне внесення населенням плати за житлово-комунальні послуги. 12.02.2024 року від представника позивача надійшла відповідь на відзив, сформована в системі «Електронний суд» 09.02.2024 року, згідно з якою представник зазначає, що ОСББ «Добробут» здійснює свою діяльність відповідно до Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку». Також, у відповіді на відзив представник позивача посилається на те, що 03.03.2019 року Загальними зборами ОСББ «Добробут» затверджено кошторис об`єднання, розмірів, внесків і платежів співвласників на утримання будинку та прибудинкової території у розмірі 4,11 грн./м2 на місяць. Одночасно у відповіді на відзив, представник просить суд відмовити відповідачу у застосуванні строків позовної давності з посиланням на те, що у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строк позовної давності продовжується на строк його дії. Також, 12.02.2024 року представник позивача надав до суду заяву про зменшення позовних вимог до [PERSON] в якому останній просить суд стягнути з відповідача на свою користь суму заборгованості по оплаті належних внесків та платежів (внесків на утримання будинку та прибудинкової території) за період з 01.04.2020 року по 30.06.2023 року в розмірі 14529,93 грн., а також: 3558,33 грн. інфляційні витрати, 601,31 грн. три відсотки річних від простроченої суми та судові витрати. У судовому засіданні, призначеному на 11.03.2024 року, судом без видалення до нарадчої кімнати, прийнято заяву представника позивача про зменшення позовних вимог до розгляду. Відповідач 16.02.2024 року надав до суду заперечення на відповідь на відзив, підписаний 15.02.2024 року, в якому останній зазначає, про необґрунтованість позивачем підстав у відповіді на відзив для не застосування строку позовної давності. Також у запереченнях відповідач вказує, що позивачем нараховуються завищені розміри внесків співвласниками багатоквартирного будинку, оскільки вони перевищують реальний обсяг витрат, які наведені в кошторисах. У своїх запереченнях відповідач одночасно вказує, що надано разом з відповіддю на відзив копія протоколу загальних зборів ОСББ «Добробут» щодо затвердження кошторису та розміру внесків й платежів не відповідає вимогам ст. 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку». 19.02.204 року відповідачем подано до суду клопотання про витребування доказів, а саме витребувати у ОСББ «Добробут» наступні документи: - належним чином засвідчені копії усіх додатків до Протоколу загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Добробут» від 03.03.2019 року; - належним чином засвідчені копії документів на підтвердження здійснення повідомлення всіх співвласників багатоквартирного будинку про проведення загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Добробут» 03.03.2019 року; - належним чином засвідчені копії рішення Правління або ініціативної групи про скликання загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Добробут» 03.03.2019 року; - належним чином засвідчену копію чинного Статуту Об`єднання Співвласників Багатоквартирного Будинку «ДОБРОБУТ» на підставі якого проводились загальні збори Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Добробут» 03.03.2019 року. Вказане клопотання задоволено ухвалою Київського районного суду міста Одеси від 11.03.2024 року. 01.04.2024 року на виконання ухвали Київського районного суду міста Одеси від 11.03.2024 року представником позивача надано до суду витребувані документи. У судове засідання, призначене на 20.11.2024 року з`явились: - представник позивача [PERSON] , яка підтримала позовні вимоги в редакції від 12.02.2024 року та просила суд задовольнити їх в повному обсязі; - відповідач [PERSON] та його представники, який заперечував проти задоволення позовних вимог та просили суд відмовити у задоволенні позову. Заслухавши пояснення сторін по справі, дослідивши, вивчивши та проаналізувавши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов до висновку, що позовні вимоги ОСББ «Добробут» підлягають частковому задоволенню. Судом встановлено, що [PERSON] , на підставі свідоцтва про право на спадщину від 01.07.2009 року, видане П`ятою Одеською державною нотаріальною конторою, зареєстроване в реєстрі за №3-1640, належить на праві приватної власності квартира [ADDRESS] , що підтверджується Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта за №343823509 від 23.08.2023 року та копією витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі №20422122 від 01.07.2009 року. В силу частини другої\~статті 382 ЦК України, усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку. Спільним майном багатоквартирного будинку є приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб усіх співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташований багатоквартирний будинок та його прибудинкова територія, у разі державної реєстрації таких прав. Частиною першою\~статті 385 ЦК України\~визначено, що власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку (будинках) для забезпечення експлуатації такого будинку (будинків), користування квартирами та нежитловими приміщеннями та управління, утримання і використання спільного майна багатоквартирного будинку (будинків) можуть створювати об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (будинків). Таке об`єднання є юридичною особою, що створюється та діє відповідно до закону та статуту. 21.12.2004 року зареєстровано ОСББ «ДОБРОБУТ», код ЄДРПОУ 33312453, що підтверджується відповідним витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 07.11.2018 року. Відповідно до статуту ОСББ «ДОБРОБУТ», затвердженого установчими зборами членів ОСББ «Добробут» Протоколом №1 від 31 жовтня 2004 року, ОСББ створено власниками квартир та/або житлових приміщень багатоквартирного будинку [ADDRESS] , відповідно до Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», метою якого у відповідності до п.2.1 розділу ІІ Статуту є забезпечення захисту прав його членів та дотримання ними обов`язків щодо належного утримання та використання неподільного і загального майна житлового комплексу, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів,передбачених законодавством та статутними документами. Пунктом 2.2. Розділу ІІ Статуту, визначено завдання та предмет діяльності об`єднання, якими є: - належне утримання будинку та прибудинкової території; - забезпечення реалізації прав власників приміщень будинку на володіння та користування спільним майном членів об`єднання; - забезпечення сприяння членам об`єднання в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання; - здійснення господарської діяльності для забезпечення власних потреб. Відповідно до Акту прийому-передачі Житлового комплексу, розташованого за адресою: [ADDRESS] від 15.03.2006 року, активи Житлового комплексу було передано на баланс Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Добробут». Протоколом №1 від 06.12.2016 року Загальними зборами членів ОСББ «Добробут» затверджено статут ОСББ «Добробут», в новій редакції, наданий на виконання ухвали суду про витребування доказів від 11.03.2024 року. У відповідності до положень вказаного Статуту, метою створення ОСББ «Добробут» є забезпечення і захист прав співвласників, дотримання ними своїх обов`язків, належне утримання та використання спільного майна будинку, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та цим Статутом. Завданням та предметом діяльності об`єднання є: забезпечення реалізації прав співвласників на володіння та користування спільним майном; забезпечення належного утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території; сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами; забезпечення виконання співвласниками своїх зобов`язань, пов`язаних із діяльністю об`єднання. Згідно з розділу IV Статуту, кошти об`єднання, включаючи кошти ремонтного, резервного та інших фондів, витрачаються правлінням згідно з кошторисами, затвердженими загальними зборами співвласників та окремими рішеннями загальних зборів співвласників. Кошторис об`єднання за поданням правління щороку затверджується загальними зборами не пізніше 01 січня поточного року, якщо інший строк не встановлено загальними зборами співвласників. За рішенням загальних зборів можуть затверджуватися кошториси на два і більше років. Якщо інше не встановлено рішенням загальних зборів співвласників, кошторис повинен передбачати такі статті витрат: витрати на утримання і ремонт спільного майна; витрати на оплату комунальних та інших послуг; витрати фондів об`єднання; інші витрати. За рішенням загальних зборів для здійснення витрат за рахунок ремонтного, резервного та інших фондів можуть затверджуватися окремі (спеціальні) кошториси. Про виконання кошторисів, у тому числі окремих (спеціальних), правління складає щорічний звіт, який подає на перевірку ревізійній комісії (ревізору), а після такої перевірки загальним зборам для затвердження. Перший фінансовий рік об`єднання починається з дати його державної реєстрації і закінчується 31 грудня року, в якому проведено державну реєстрацію. Наступні фінансові роки відповідають календарним. Законом України «Про\~об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» визначено, що\~об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (далі - об`єднання) - юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна. Положеннями ст. 10 Закону України\~«Про\~об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» встановлено, що\~до виключної компетенції загальних зборів співвласників відноситься, зокрема; затвердження кошторису,\~балансу об`єднання\~та річного\~звіту; визначення\~порядку сплати,\~переліку та\~розмірів внесків\~і платежів\~співвласників.\~ Рішення\~загальних зборів,\~прийняте відповідно\~до статуту,\~є обов`язковим\~для всіх\~співвласників.\~Співвласники мають\~право знайомитися\~з рішеннями\~(протоколами)\~загальних зборів,\~затвердженими такими\~рішеннями документами\~та робити\~з них\~копії. Рішення загальних зборів може бути оскаржене в судовому порядку. Статтею 16 Закону передбачено, що об`єднання має право відповідно до законодавства та статуту об`єднання зокрема: - приймати рішення про надходження та витрати коштів об`єднання; - визначати порядок користування спільним майном відповідно до статуту об`єднання; - укладати договори; - виступати замовником робіт з капітального ремонту, реконструкції багатоквартирного будинку; - встановлювати порядок сплати, перелік та розміри внесків і платежів співвласників, у тому числі відрахувань до резервного та ремонтного фондів; - здійснювати для виконання статутних завдань господарче забезпечення діяльності об`єднання в порядку, визначеному законом; - визначати підрядника, укладати договори про управління та експлуатацію, обслуговування, реконструкцію, реставрацію, проведення поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення майна з будь-якою фізичною або юридичною особою; -\~здійснювати\~контроль\~за своєчасною\~сплатою\~внесків\~і платежів . У відповідності до статті 22 вказаного Закону, для забезпечення утримання та експлуатації багатоквартирного будинку, користування спільним майном у такому будинку, включаючи поточний ремонт, утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, водопостачання та водовідведення, теплопостачання і опалення, отримання послуги з управління побутовими відходами, об`єднання за рішенням загальних зборів має право зокрема: - задовольняти зазначені потреби самостійно шляхом самозабезпечення; - визначати управителя, виконавців окремих житлово-комунальних послуг, з якими усі співвласники укладають відповідні договори; - виступати колективним споживачем (замовником) усіх або частини житлово-комунальних послуг. Питання самостійного забезпечення об`єднанням експлуатації та утримання багатоквартирного будинку та користування спільним майном у такому будинку регулюються\~Господарським кодексом України\~в частині господарчого забезпечення діяльності негосподарюючих суб`єктів. Самостійне забезпечення об`єднанням утримання і експлуатації багатоквартирного будинку, користування спільним майном у багатоквартирному будинку може здійснюватися безпосередньо співвласниками, а також шляхом залучення об`єднанням фізичних та юридичних осіб на підставі укладених договорів. Газо- та електропостачання квартир та нежитлових приміщень здійснюється на підставі договорів між їх власниками і газо- та електропостачальними організаціями відповідно до вимог законодавства. Договори з управителем укладаються об`єднанням відповідно до закону. Для фінансування самозабезпечення об`єднання співвласники сплачують відповідні внески і платежі в розмірах, установлених загальними зборами об`єднання. За згодою правління окремі співвласники можуть у рахунок сплати таких внесків і платежів виконувати окремі роботи. Об`єднання оплачує холодну та гарячу воду, теплову та електричну енергію, природний газ, комунальні послуги за цінами (тарифами), встановленими для населення, крім частини таких послуг, що оплачуються власниками нежитлових приміщень. У відповідності до положень ст. 23 Закону, утримання і ремонт приміщень, які перебувають у власності, здійснюються відповідно до законодавства України. Власник квартири та/або нежитлового приміщення зобов`язаний відповідно до законодавства забезпечити використання, утримання, реконструкцію, реставрацію, капітальний ремонт приміщень або їх частин без завдання шкоди майну і порушення прав та інтересів інших співвласників. Внески на утримання і ремонт приміщень або іншого майна, що перебуває у спільній власності, визначаються статутом об`єднання та/або рішенням загальних зборів. Статтею 17 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» зокрема визначено, що для забезпечення виконання власниками приміщень\~своїх обов`язків\~об`єднання\~має право : вимагати від\~співвласників своєчасної\~та у\~повному обсязі\~сплати всіх\~встановлених цим\~Законом та\~статутом об`єднання\~внесків і\~платежів,\~у тому\~числі відрахувань\~до резервного\~та ремонтного\~фондів; \~звертатися до суду в разі відмови співвласника відшкодовувати заподіяні збитки, своєчасно та у повному обсязі сплачувати всі встановлені цим Законом та статутом об`єднання внески і платежі, у тому числі відрахування до резервного та ремонтного фондів. До обов`язків\~співвласника відповідно\~до ст.\~15\~Закону України\~«Про\~об`єднання\~співвласників багатоквартирного\~будинку»\~зокрема входить\~обов`язок:\~виконувати обов`язки,\~передбачені статутом\~об`єднання; виконувати рішення статутних органів, прийняті у межах їхніх повноважень; своєчасно і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі. Згідно зі статтею 7 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», співвласники зобов`язані: забезпечувати\~належне утримання\~та належний\~санітарний,\~протипожежний і\~технічний стан\~спільного майна\~багатоквартирного будинку; забезпечувати\~технічне обслуговування\~та у\~разі необхідності\~проведення поточного\~і капітального\~ремонту спільного\~майна багатоквартирного\~будинку; використовувати\~спільне майно\~багатоквартирного будинку\~за призначенням; додержуватися\~вимог правил\~утримання багатоквартирного\~будинку і\~прибудинкової території,\~правил пожежної\~безпеки,\~санітарних норм; виконувати\~рішення зборів\~співвласників; забезпечувати\~додержання вимог\~житлового і\~містобудівного законодавства\~щодо проведення\~реконструкції,\~реставрації,\~поточного і\~капітального ремонтів,\~технічного переоснащення\~приміщень або\~їх частин; відшкодовувати\~збитки,\~завдані майну\~інших співвласників\~та спільному\~майну багатоквартирного\~будинку; \~додержуватися чистоти\~в місцях\~загального користування\~і тиші\~згідно з\~вимогами законодавства; забезпечувати поточний огляд і періодичне обстеження прийнятого в експлуатацію в установленому законодавством порядку багатоквартирного будинку протягом усього життєвого циклу будинку та нести відповідальність за неналежну експлуатацію згідно із законом; )\~своєчасно сплачувати\~за спожиті\~житлово-комунальні\~послуги. Кожний співвласник несе зобов`язання щодо належного утримання, експлуатації, реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна багатоквартирного будинку пропорційно до його частки співвласника. . У разі відчуження квартири чи нежитлового приміщення новий власник набуває усіх обов`язків попереднього власника як співвласника. Частиною першою\~статті 316 Цивільного кодексу України\~(далі -\~ЦК України) встановлено, що правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Відповідно до частини четвертої\~статті 319 ЦК України\~власність зобов`язує. За змістом\~статті 322 ЦК України\~власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Аналіз указаних норм права дає підстави для висновку, що право власності є абсолютним правом, яке здійснюється власником на свій розсуд незалежно від волі інших осіб. Одночасно на власника покладаються певні зобов`язання, зокрема витрати, пов`язані з майном, тягар його утримання та охорони. Співвласники багатоквартирного будинку зобов`язані забезпечувати належне утримання та технічне обслуговування спільного майна будинку шляхом здійнення відповідних внесків і платежів. Порядок сплати та розміри внесків і платежів співвласників встановлюються загальними зборами об`єднання відповідно до законодавства та статуту об`єднання. Частиною першою\~статті 526 ЦК України\~встановлено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно з частиною першою\~статті 530 ЦК України\~якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). За змістом\~статті 610 ЦК України\~порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (частина перша\~статті 612 ЦК України). Відповідно до ч. 2 ст. 124 Конституції України, юрисдикція судів поширюється на всі правовідносин, що виникають у державі. У відповідності з п. 1 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, ратифікованої Україною, Законом України №475/97-ВР від 17.07.1997 року, яка відповідно до ст. 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, кожна людина при визначенні її громадянських прав та обов`язків має право на справедливий розгляд справи незалежним та безстороннім судом. Відповідно до ст. 55 Конституції України,\~\~ кожному гарантується судовий захист його прав і свобод. Відповідно до ч. 1\~ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно з ч.1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Зазначене положення кореспондується частиною 3 статтею 12 ЦПК України. Відповідно до ч.6 ст.81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно з\~ч.1 ст. 76 ЦПК України,\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до\~статті 89\~ЦПК України,\~суд оцінює\~докази за\~своїм внутрішнім\~переконанням,\~що ґрунтується\~на всебічному,\~повному,\~об`єктивному та\~безпосередньому дослідженні\~наявних у\~справі доказів. Жодні\~докази не\~мають для\~суду заздалегідь\~встановленої сили.\~Суд оцінює\~належність,\~допустимість,\~достовірність кожного\~доказу окремо,\~а також\~достатність і\~взаємний зв`язок\~доказів у\~їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Приймаючи викладене, надаючи оцінку наявним в матеріалах справи доказам, суд зазначає наступне. Судом встановлено, що управителем багатоквартирного будинку [ADDRESS] . Також, судом встановлено, що відповідач є співвласником багатоквартирного будинку [ADDRESS] , а саме квартири [ADDRESS] , а відтак на останнього розповсюджуються обов`язки передбачені статтею 15 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», у тому числі з: виконання обов`язків,\~передбачених статутом\~об`єднання;\~виконання рішень\~статутних органів,\~прийняті у\~межах їхніх\~повноважень; своєчасного і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі. У відповідності до наданого до суду розрахунку заборгованості, у [PERSON] , як власника квартири [ADDRESS] , через неналежне виконання обов`язків зі сплати грошових коштів по внескам і платежам за обслуговування будинку\~та прибудинкової\~території до ОСББ «ДОБРОБУТ», виникла заборгованість, яка за період з 01.04.2020 року по 30.06.2023 року включно, становить у загальному розмірі 14529,93 грн. З вказаного розрахунку вбачається, що щомісячні нарахування розміру внесків і платежів за обслуговування будинку\~та прибудинкової\~території відносно відповідача, здійснені позивачем з застування наступних тарифів: починаючи з 01.04.2019 року з розрахунку 4,11 грн. + 0,37сміття за 1 кв.м.; з 01.01.2021 року з розрахунку 4,11 грн. + 0,44сміття за 1 кв.м.; з 01.06.2023 з розрахунку 4,11 грн. + 0,60сміття за 1 кв.м. Щодо застосованих тарифів та розмірів внесків і платежів за обслуговування будинку\~та прибудинкової\~території, суд зазначає наступне. Як вбачається з витребуваних судом на підставі ухвали суду від 11.03.2024 року доказів, 30.01.2019 року протоколом засідання членів правління ОСББ «Добробут» затверджено проведення загальних зборів співвласників ОСББ «Добробут», які відбудуться 03.03.2019 року, а також затверджено проект порядку денного з постановлених питань, які підлягають вирішенню на загальних зборах ОСББ «Добробут», призначених на 03.03.2019 року в наступній редакції: обрання голови та секретаря зборів; довибори членів правління ОСББ «Добробут»; фінансовий звіт, затвердження кошторису об`єднання, розмірів внесків та платежів співвласників на утримання будинку та прибудинкової території; у зв`язку з прийняттям 09.11.2017 року нового Закону України «Про житлово-комунальні послуги», вирішення питання про укладення колективного договору про поводження з побутовими відходами, регламентованого ст. 25 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги»; інші питання. Відповідно до протоколу загальних зборів від 03.03.2019 року, у зборах взяли участь особисто та/або через представників співвласники в кількості 36 осіб, яким належать квартири та/або нежитлові приміщення багатоквартирного будинку загальною площею 24254,9 м2. Одночасно, 153 особи, яким належать квартири та/або нежитлові приміщення у багатоквартирному будинку загальною площею 17404,49 м.2 взяли участь у письмовому опитуванні. Листки письмового опитування на 153 аркушах є додатками до протоколу загальних зборів від 03.03.2019 року. За підсумками голосування Протоколом загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Добробут» від 03.03.2019 року, зокрема затверджено кошторис об`єднання, розміри внесків і платежів співвласників на утримання будинку та прибудинкової території, як складають у розмірі 4,11 грн./м2 у місяць; а також прийнято рішення укласти колективний договір про поводження з побутовими відходами, регламентованого статтею 25 Закону. У відповідності до кошторису ОСББ «Добробут», затвердженого загальними зборами протоколом від 03.03.2019 року, вартість послуг з вивезення сміття за договором складають 0,3688 грн. з розрахунку на 1 кв.м. У відповідності до кошторису ОСББ «Добробут», затвердженого загальними зборами протоколом від 03.03.2019 року зі змінами вартості вивезення сміття 01.01.2021 року, вартість послуг з вивезення сміття за договором складають 0,4400 грн. з розрахунку за 1 кв.м. У відповідності до кошторису ОСББ «Добробут», затвердженого загальними зборами протоколом від 03.03.2019 року зі змінами вартості вивезення сміття 01.06.2023 року, вартість послуг з вивезення сміття за договором складають 0,6000 грн. з розрахунку за 1 кв.м. Як вбачається з додатків до протоколу загальних зборів від 03.03.2019 року, [PERSON] скеровувалось письмове опитування щодо пропозиції погодження питань, які затвердженні протоколом засідання членів правління ОСББ «Добробут» від 30.01.2019 року, зокрема із затвердженням кошторису об`єднання, розміри внесків і платежів співвласників на утримання будинку та прибудинкової території, як складають у розмірі 4,11 грн./м2 у місяць. Щодо заперечень відповідача про невизнання вказаного протоколу, з підстав його невідповідності до форми і реквізитів відповідного протоколу, тощо, суд вважає безпідставними приймаючи, що відповідачем в порушення вимог ч.1 ст. 81 ЦПК України не надано жодних належних доказів на підтвердження оспорювання та визнання недійсним, у тому числі часткового, рішення загальних зборів ОСББ «Добробут», оформлене протоколом загальних зборів від 03.03.2019 року, за наслідком його оскарження в установлений законом спосіб у судовому порядку. Щодо доводів позивача про скасоване рішення затверджене протоколом загальних зборів №1 від 06.12.2016 року яким затверджено статут ОСББ «Добробут», в новій редакції 2016 року, як підстава відсутності у позивача прав на проведення загальних зборів та прийняття рішення оформлене протоколом від 03.03.2019 року у відповідності до умов Статуту 2016 року, суд вважає безпідставними, оскільки будь-яких належних доказів на підтвердження цих доводів стороною відповідача в порушення вимог ч.1 ст. 81 ЦПК України не надано. На підставі вищевикладеного вбачається, що рішення загальних зборів ОСББ «Добробут» з питання затвердження кошторису об`єднання у тому числі з послуг по вивезенню сміття, розмірів внесків і платежів співвласників на утримання будинку та прибудинкової території, які складають у розмірі 4,11 грн./м2 на місяць, що оформлено протоколом загальних зборів від 03.03.2019 року, є чинним, а відтак є обов`язковим до виконання співвласниками багатоквартирного будинку [ADDRESS] , яким є відповідач [PERSON] . За наслідком чого, суд вважає проведений позивачем розрахунок заборгованості по внескам і платежам за обслуговування будинку\~та прибудинкової\~території відносно відповідача за період з квітня 2020 року по червень 2024 року включно, виходячи з розміру внесків і платежів затверджених протоколом загальних зборів від 03.03.2019 року, належним та вірним. Вказаний розрахунок заборгованості не спростований відповідачем, а відтак приймається в якості належного доказу. Жодних доказів на підтвердження надання послуг у неналежній якості, невірного нарахування чи відсутності вказаної заборгованості, відповідачем порушення вимог ч.1 ст. 81 ЦПК України до суду не надано. Також судом приймається, що відповідачем не оспорювалось отримання відповідних послуг за адресою належного йому на праві власності нерухомого майна. Щодо заяви відповідача про застосування наслідків пропуску строку позовної давності до даних вимог, суд зазначає наступне. Так, позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Відповідно до ст. 257 ЦК України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Відповідно до ч.1 ст.264 ЦК України, перебіг позовної давності переривається вчиненням особою дії, що свідчить про визнання нею свого боргу або іншого обов`язку. Як вбачається, позивач з даним позовом звернувся 22.11.2023 року та заявлено до стягнення заборгованість за періодичними платежами за період з 01.04.2020 року по 30.06.2023 року, яка становить в сумі 14529,93 грн. У відповідності до наданого до суду розрахунку заборгованості вбачається, що відповідачем у вищевказаний період здійснювалась оплата суми заборгованості у грудні 2021 року, що свідчить про вчинення відповідачем дій з визнання свого обов`язку та у відповідності до положень статті 264 ЦК України є перериванням строку позовної давності, тобто по грудень 2024 року, що виключає обґрунтованість тверджень відповідача про пропуск позивачем строку позовної давності. Крім того, судом враховується, що Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 30.03.2020, який набрав чинності 02.04.2020, розділ «Прикінцеві та перехідні положення» Цивільного кодексу України, було доповнено пунктом 12, згідно якого під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки позовної давності, визначені статтею 257 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину. Частиною 1 статті 29 Закону України «Про захист населення від інфекційних хвороб» передбачено, що карантин встановлюється та відміняється Кабінетом Міністрів України. Дію карантину, встановленого зазначеною Постановою, було неодноразово продовжено на всій території України згідно з Постановами КМУ по 30.06.2023 року. Таким чином, на території України було встановлено дію карантину безперервно з 12.03.2020 року по 30.06.2023 року. Разом з цим, відповідно Закону України №2120-IX від 15.03.2022 розділ «Прикінцеві та перехідні положення» Цивільного кодексу України було доповнено розділом 19, відповідно до якого у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257-259,362,559,681,728,786,1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії. Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 №64/2022, затвердженого Законом України від 24.02.2022 №2102-ІХ в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, якій неодноразово було продовжено та який діє по теперішній час. На підставі викладеного вбачається, враховуючи що Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 30.03.2020, набрав чинності 02.04.2020 року, строк позовної давності в три роки для позивача починаючи з квітня 2020 року, взагалі є продовженим по цей час. Отже, вимоги позивача про стягнення з відповідача заборгованості за заявлений період, а саме з 01.04.2020 року по 30.06.2023, в сумі 14529,93 грн., заявлені в межах строків позовної давності, у зв`язку з чим заява відповідача про застосування наслідків пропуску строків позовної давності є необґрунтованою та підлягає залишенню без задоволення. Враховуючи викладене, приймаючи до уваги, що в порушення вищезазначених приписів закону, відповідачем належним чином не виконувався покладений на нього обов`язок зі сплати коштів за надані послуги з обслуговування будинку та прибудинкової території в повному обсязі, суд доходить до висновку про наявність підстав для стягнення з [PERSON] на користь ОСББ «Добробут» заборгованості по оплаті належних внесків та платежів (внесків на утримання будинку та прибудинкової території) за період з 01.04.2020 року по 30.06.2023 року в розмірі 14529,93 грн. Щодо стягнення з відповідача інфляційних витрат та трьох відсотків річних суд зазначає наступне. Згідно до розрахунків, наданих представником позивача, інфляційні збитки розраховані позивачем на суму заборгованості по щомісячним нарахуванням за період з 30.08.2020 року по 30.06.2023 року та становлять в сумі 3558,33 грн., а три відсотки річних нараховані на суму заборгованості по щомісячним нарахуванням за період з 31.08.2020 року по 30.06.2023 року та становлять в сумі 601,31 грн. У відповідності до ч. 1\~ст. 526 Цивільного кодексу України\~зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства. Згідно з положеннями ч. 1\~ст. 625 Цивільного кодексу України\~боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Згідно ст. ст.\~525,\~526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору і одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до\~ст. 625 ЦК України\~боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 10 квітня 2018 року у справі № 910/10156/17 вказала, що приписи\~статті 625 ЦК України\~поширюються на всі види грошових зобов`язань, та погодилася з висновками Верховного Суду України, викладеними у постанові від 1 червня 2016 року у справі № 3-295гс16, за змістом яких грошове зобов`язання може виникати між сторонами не тільки з договірних відносин, але й з інших підстав, передбачених цивільним законодавством, зокрема, і з факту завдання шкоди особі. У\~статті 625 Цивільного кодексу України\~визначені загальні правила відповідальності за порушення будь-якого грошового зобов`язання незалежно від підстав його виникнення. Приписи цієї статті поширюються на всі види грошових зобов`язань, якщо інше не передбачено договором або спеціальними нормами закону, який регулює, зокрема, окремі види зобов`язань (висновок Великої Палати Верховного Суду, висловлений у постанові від 16.05.2018 у справі № 686/21962/15-ц). Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом (частина друга\~статті 625 ЦК). За відсутності оформлених договірних відносин, але в разі прострочення виконання грошового зобов`язання з оплати отриманих житлово-комунальних послуг, на боржника покладається відповідальність, передбачена частиною другою\~статті 625 ЦК України\~(висновок Верховного Суду України, висловлений у постанові від 16.12.2015 у справі № 6-2023цс15). З огляду на те, що відповідач, прострочив виконання грошового зобов`язання, останній на вимогу позивача повинний сплатити інфляційні втрати та три проценти річних від простроченої суми. Висновок Великої Палати Верховного Суду, висловлений у постанові від 07.07.2020 у справі № 14-448цс19-ц. Разом з тим, суд не погоджується з наданим стороною позивача розрахунком 3 відсотків річних та інфляційних збитків, оскільки, з огляду на\~Постанову Кабінету Міністрів України №206 від 05.03.2022, якою установлено, що до припинення чи скасування воєнного стану в Україні забороняється: нарахування та стягнення неустойки (штрафів, пені), інфляційних нарахувань, процентів річних, нарахованих на заборгованість, утворену за несвоєчасне та/або неповне внесення населенням плати за житлово-комунальні послуги. Ця постанова набирає чинності з дня її опублікування і застосовується з 24.02.2022. Указом Президента України Про введення воєнного стану в Україні, затвердженого\~Законом України №2102-ІХ від 24 лютого 2022 року\~в Україні введений воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Строк дії воєнного стану неодноразово продовжувався і на теперішній час його дію не припинено. Відповідно до п. 1 Постанови Кабінету Міністрів України № 1405 в редакції від 29.12.2023 установлено, що до припинення чи скасування воєнного стану в Україні забороняється нарахування та стягнення неустойки (штрафів, пені), інфляційних нарахувань, процентів річних, нарахованих на заборгованість, утворену за несвоєчасне та/або неповне внесення плати за житлово-комунальні послуги населенням (у тому числі населенням, що проживає у будинках, де створено об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, житлово-будівельні (житлові) кооперативи або яким послуги надаються управителем чи іншою уповноваженою співвласниками особою за колективним договором) в територіальних громадах, що розташовані на територіях, на яких ведуться бойові дії (територіях можливих бойових дій, активних бойових дій, активних бойових дій, на яких функціонують державні електронні інформаційні ресурси) або тимчасово окупованих Російською Федерацією, відповідно до переліку, затвердженого наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій (до дати припинення можливості бойових дій, завершення бойових дій, завершення тимчасової окупації), або якщо нерухоме майно споживача було пошкоджено внаслідок воєнних (бойових) дій за умови інформування про такі випадки відповідного виконавця комунальної послуги (для послуги розподілу природного газу з урахуванням вимог Правил безпеки систем газопостачання, затверджених\~наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості від 15 травня 2015 р. № 285). Отже, починаючи з 24.02.2022 року та по 30.12.2023 року діяла встановлена заборона з нарахування та стягнення неустойки (штрафів, пені), інфляційних нарахувань, процентів річних, нарахованих на заборгованість, утворену за несвоєчасне та/або неповне внесення населенням плати за житлово-комунальні послуги, дія якої розповсюджувалась по всій території України. Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»: - житлово-комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та/або перебування осіб у житлових і нежитлових приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил, що здійснюється на підставі відповідних договорів про надання житлово-комунальних послуг; - колективний договір про надання комунальних послуг (далі - колективний договір) - договір про надання комунальних послуг, який укладається з виконавцем комунальних послуг за рішенням співвласників (на умовах, визначених у рішенні співвласників (об`єднання співвласників багатоквартирного будинку) та є обов`язковим для виконання всіма співвласниками; У відповідності до статті 5 Закону України «Про житлово-комунальні\~послуги»,\~до житлово-комунальних\~послуг належать: 1) житлова послуга - послуга з управління багатоквартирним будинком. Послуга з\~управління багатоквартирним\~будинком включає: забезпечення\~утримання спільного\~майна багатоквартирного\~будинку,\~зокрема прибирання\~внутрішньобудинкових приміщень\~та прибудинкової\~території,\~якщо прибудинкова\~територія,\~за даними\~Державного земельного\~кадастру,\~знаходиться у\~власності або\~користуванні співвласників\~багатоквартирного будинку\~відповідно до\~вимог законодавства,\~виконання санітарно-технічних\~робіт,\~обслуговування внутрішньобудинкових\~систем (крім\~обслуговування внутрішньобудинкових\~систем,\~що використовуються\~для надання\~відповідної комунальної\~послуги у\~разі укладення\~індивідуальних договорів\~з обслуговуванням\~внутрішньобудинкових систем\~про надання\~такої послуги,\~за умовами\~яких обслуговування\~таких систем\~здійснюється виконавцем),\~утримання ліфтів\~тощо; купівлю\~електричної енергії\~для забезпечення\~функціонування спільного\~майна багатоквартирного\~будинку; поточний\~ремонт спільного\~майна багатоквартирного\~будинку; інші додаткові послуги, які можуть бути замовлені співвласниками багатоквартирного будинку. Основною функцією ОСББ є забезпечення реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання, такі функціїї ОСББ може виконувати шляхом укладення відповідних договорів з компаніями, які надають певний перелік послуг. Відповідно до\~ст. 903 ЦК України, за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором. З огляду на викладене, слід дійти висновку, що внески учасників ОСББ є замовлення співвласниками багатоквартирного будинку додаткових послуг, а тому, в розумінні\~Закону України «Про житлово-комунальні послуги»\~є житловою послугою. Таким чином три відсотки річних та інфляційні збитки, у даній справі, мають бути розраховані по щомісячним періодичним платежам за період з 30.08.2020 року по 24.02.2022 року. Вимоги позивача про стягнення відповідних нарахувань на суму заборгованості за період з 24.02.2022 року по 30.06.2023 року, задоволенню не підлягають у зв`язку із встановленою забороною відповідно до\~Постанови КМУ №206 від 05.03.2022 року. У зв`язку з чим, за прострочення виконання зобов`язань зі сплати внеску на утримання будинку за період з 30.08.2020 року по 23.02.2022 року, стягненню з відповідача [PERSON] підлягають інфляційні витрати та три відсотки річних, розраховані на суму заборгованості по кожному з щомісячного платежу нарахованого за період з 30.08.2020 року по 23.02.2022 року, які становлять в наступному розмірі: - інфляційні нарахування в загальній сумі 625,82 грн. (розрахована на суму заборгованості: 92,16 грн. за період з 31.08.2020 по 23.02.2022 = 16,10грн.; 418,43 грн. за період з 01.10.2020 по 23.02.2022 = 70,67 грн.; 418,43 грн. за період з 01.11.2020 по 23.02.2022 = 65,83 грн.; 418,43 грн. за період з 01.12.2020 по 23.02.2022 = 59,62 грн.; 418,43 грн. за період з 01.01.2021 по 23.02.2022 = 55,35 грн.; 424,97 грн. за період з 01.02.2021 по 23.02.2022 = 50,04 грн.; 424,97 грн. за період з 01.03.2021 по 23.02.2022 = 45,34 грн.; 424,97 грн. за період з 01.04.2021 по 23.02.2022 = 37,48 грн.; 424,97 грн. за період з 01.05.2021 по 23.02.2022 = 34,26 грн.; 424,97 грн. за період з 01.06.2021 по 23.02.2022 = 28,37 грн.; 424,97 грн. за період з 01.07.2021 по 23.02.2022 = 27,47 грн.; 424,97 грн. за період з 01.08.2021 по 23.02.2022 = 27,01 грн.; 424,97 грн. за період з 01.09.2021 по 23.02.2022 = 27,92 грн.; 424,97 грн. за період з 01.10.2021 по 23.02.2022 = 27,55 грн.; 424,97 грн. за період з 01.11.2021 по 23.02.2022 = 18,56 грн.; 424,97 грн. за період з 01.12.2021 по 23.02.2022 = 15,04 грн.; 424,97 грн. за період з 01.01.2022 по 23.02.2022 = 12,41 грн.; 424,97 грн. за період з 01.02.2022 по 23.02.2022 = 6,80 грн.); - три відсотки в загальній сумі 161,93 грн. (розрахована на суму заборгованості: 92,16 грн. за період з 01.09.2020 по 23.02.2022 = 4,10грн.; 418,43 грн. за період з 01.10.2020 по 23.02.2022 = 17,57 грн.; 418,43 грн. за період з 01.11.2020 по 23.02.2022 = 16,50 грн.; 418,43 грн. за період з 01.12.2020 по 23.02.2022 = 15,47 грн.; 418,43 грн. за період з 01.01.2021 по 23.02.2022 = 14,41 грн.; 424,97 грн. за період з 01.02.2021 по 23.02.2022 = 13,55 грн.; 424,97 грн. за період з 01.03.2021 по 23.02.2022 = 12,57 грн.; 424,97 грн. за період з 01.04.2021 по 23.02.2022 = 11,49 грн.; 424,97 грн. за період з 01.05.2021 по 23.02.2022 = 10,44 грн.; 424,97 грн. за період з 01.06.2021 по 23.02.2022 = 9,36 грн.; 424,97 грн. за період з 01.07.2021 по 23.02.2022 = 8,31 грн.; 424,97 грн. за період з 01.08.2021 по 23.02.2022 = 7,23 грн.; 424,97 грн. за період з 01.09.2021 по 23.02.2022 = 6,15 грн.; 424,97 грн. за період з 01.10.2021 по 23.02.2022 = 5,10 грн.; 424,97 грн. за період з 01.11.2021 по 23.02.2022 = 4,02 грн.; 424,97 грн. за період з 01.12.2021 по 23.02.2022 = 2,97 грн.; 424,97 грн. за період з 01.01.2022 по 23.02.2022 = 1,85 грн.; 424,97 грн. за період з 01.02.2022 по 23.02.2022 = 0,80 грн.). Досліджуючи вищевказані докази наявні в матеріалах справи, суд керується статтею 89 ЦПК України, якою встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Слід зазначити, що обставини, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть вважатися встановленими в цивільній справі, якщо такі засоби доказування відсутні. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. У відповідності до ч.ч. 1-3 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. \~Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.\~Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини в справі «Ващенко проти України» (Заява № 26864/03) від 26 червня 2008 року зазначено, що принцип змагальності полягає в тому, що суд уважно досліджує зауваження заявника, виходячи з сукупності наявних матеріалів в тій мірі, в якій він є повноважним вивчати заявлені скарги. Отже, у суду відсутні повноваження на вихід за межі принципу диспозитивності і змагальності та збирання доказів на користь однієї із зацікавлених сторін. Згідно з практикою ЄСПЛ змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і, відповідно, правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно приводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонами матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає. \~Відповідно до\~\~ ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.\~Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.\~Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.\~При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду\~Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Враховуючи викладене, приймаючи до уваги, що в порушення вищезазначених приписів закону, відповідачем несвоєчасно сплачувались кошти за надані послуги з обслуговування будинку та прибудинкової території, а також проаналізувавши та оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, що вимоги позивача підлягають частковому задоволенню у вищевказаний спосіб, так як обґрунтовані та доведені. Відповідно до\~ч.\~1,\~2\~ст.\~141\~ЦПК України,\~судовий збір\~покладається на\~сторони пропорційно\~розміру задоволених\~позовних вимог. Інші\~судові витрати,\~пов`язані з\~розглядом справи,\~покладаються: у\~разі задоволення\~позову -\~на відповідача; у\~разі відмови\~в позові\~-\~на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. З урахуванням часткового задоволення позову, у відповідності до ст. 141 ЦПК України, стягненню з відповідача на користь позивача у відшкодування судових витрат підлягає 2199,53 грн. (15317,68*100/18689,57=81,95; 81,95*2684/100=2199,53). На підставі викладеного,

Outcome: partial