Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-14 00:00:00

У березні 2024 року позивачі, інтереси яких представлені адвокатом Гуцол Р.І., звернулися до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом, в якому просили:1) стягнути з відповідачки на користь позивачів матеріальні збитки в розмірі 445 236,00 грн., спричинені залиттям 20 жовтня 2023 року квартири позивача; 2) стягнути з відповідачки на користь позивачів матеріальні збитки у вигляді понесених витрат на оплату експертного дослідження в загальному розмірі 31 574,40 грн.; 3) стягнути з відповідачки на користь позивачів моральні збитки в розмірі 10 000,00 грн.. Позов обґрунтовують тим, що відповідачка [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , що підтверджується інформаційною довідкою з Державних реєстрів від 21.02.2024 року. Зазначає, що позивачі є співвласниками квартири [ADDRESS] , що підтверджується копією Витягу «Про державну реєстрацію прав» від 23.03.2011 року № 29397673. Вказує, що 20.01.2023 року відбулося залиття квартири [ADDRESS] . Зазначає, що залиття у вищевказаній квартирі відбулося, у зв`язку з пошкодженням системи опалення в квартирі [ADDRESS] внаслідок будівельних робіт, які проводилися там (при влаштуванні утроб в підлозі). Залиття в квартирі, зафіксовано в Акті комісії ТОВ «Екжитлоком» від 20.10.2023. Зазначає, що для визначення вартості ремонтно-будівельних робіт з урахуванням використаних матеріалів, для усунення пошкоджень, що виникли внаслідок залиття квартири [ADDRESS] , позивачі звернулися до ТОВ «НІСЕ-ЕКСПЕРТИЗА». За результатами проведеного дослідження, відповідно до проведених розрахунків, загальна вартість відповідних відновлювальних робіт та матеріалів становить 445 236,00 грн.. При цьому, судовим експертом не визначалась вартість пошкоджених залиттям меблів у квартирі позивачів № 41. Зазначає, що дії відповідачки завдали значний стрес та чималі переживання позивача. Факт пошкодження майна внаслідок залиття квартири, безперечно завдав шкоди їх інтересам і спричинив моральні переживання й страждання, яких вони також зазнали внаслідок незручностей та необхідності усувати наслідки залиття, у зв`язку з чим вимушені звернутися за захистом свого порушеного права до суду. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.03.2024 вищевказана позовна заява надійшла в провадження судді Сіромашенко Н.В. Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва від 18.03.2024 відкрито провадження у справі, призначено розгляд справи в порядку загального позовного провадження. 19.09.2024 протокольною ухвалою суду закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду. Представник позивачів в судовому засіданні підтримав позов, просив його задовольнити та ухвалити відповідне рішення, надав пояснення аналогічні викладеним в позові. Відповідачка в судовому засіданні заперечувала проти позову, просила відмовити в його задоволенні. Відзив на позовну заяву не був прийнятий судом, оскільки був поданий по за строком, клопотання про поновлення строку відповідачкою подано не було. Заслухавши пояснення осіб, які беруть участь в розгляді справи, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку. Судом установлено, що квартира [ADDRESS] відповідно до Витягу про державну реєстрацію прав №29397673 належить на праві власності [PERSON] та [PERSON] (позивачі) в рівних долях кожному. Згідно наявної інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно від 21.02.2024, квартира [ADDRESS] належить на праві власності відповідачці у справі з 09.04.2012. За змістом Акту про залиття від 20.10.2023, затвердженого Ген. директором ТОВ «Екжитлоком» [PERSON] , комісія в складі: начальника дільниці [PERSON] , начальника дільниці [PERSON] , слюсаря-сантехніка [PERSON] , склали цей акт про залиття квартири [ADDRESS] . В результаті проведеного обстеження встановлено: в квартирі спостерігаються сліди явного залиття, а саме: санвузол (S=2,5 м.кв.): пошкоджено тумбу (намокла, розбухла, не висовуються шухляди); підсобна (S=2,2 м.кв.) залита підлога, стеля, стіни (спостерігається відшарування); санвузол (S=6,3 м.кв.) пошкоджено тумбу (намокла, розбухла); житлова (S=16,5 м.кв.) підлога волога, стеля (гіпсокартон) - мокра пляма (орієнтовно S=4 м.кв.) капає вода, залито, намокло ліжко; житлова (S=16,5 м.кв.) спостерігається залиття підлоги, на стелі мокрі плями, залиті водою шафа та ліжко; кухня (S=17,6 м.кв.) стеля мокра (краплі води), на стіні (справа) спостерігаються намокання та відшарування місцями бамбукових шпалер, на стіні (зліва) намокання та відшарування шпалер (орієнтовано S=6 м.кв.), пошкоджено кухонну стінку (набрякли тумби, навісні шафи); житлова (S=33,2 м.кв.) видимі сліди затікання на стінах (вологі шпалери з відшаруванням місцями) орієнтовно S=6 м.кв., мокра підлога (пробкова) часткове відшарування підлогового покриття; коридор (S=17,5 м.кв.) часткове пошкодження стелі (гіпсокартон) (S=3 м.кв.), шпалер на стінах (намокання та місцями відшарування). Для встановлення розміру матеріальних збитків, завданих внаслідок залиття, позивачі звернулась до судового експерта [PERSON] . Згідно Висновку експерта за результатами проведення будівельно-технічної експертизи № 083 від 13.02.2024 року вартість ремонтно-будівельних робіт з урахуванням використаних матеріалів для усунення пошкоджень, що виникли внаслідок залиття квартири [ADDRESS] , що сталося 20.10.2023, відповідно наданого акту від 20.10.2023 року, на час складання висновку становить 445 236,00 грн., у т.ч. ПДВ. За проведення оцінки вартості завданої залиттям квартири шкоди, позивачами сплачено 31 574,40 грн., що підтверджується копією договору №002/01-24 про надання послуг з проведення дослідження від 12.01.2024, рахунком-фактурою №1201241 на оплату експертних послуг від 12.01.2024, актом надання послуг № 12 від 13.02.2024, квитанцією до платіжної інструкції на переказ готівки №6 від 12.01.2024 на суму 374,40 грн. та квитанцією до платіжної інструкції на переказ готівки №6 від 12.01.2024 на суму 31 200,00 грн. Як вбачається з матеріалів справи, 22.02.2024 позивачі звернулися до відповідачки з досудовою вимогою про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири. Дана вимога залишилась без виконання. Відповідно до ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до положень ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Така особа може бути звільнена від відшкодування шкоди, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. У своїх постановах Верховний Суд неодноразово наголошував, що цивільне законодавство в делікатних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, тож якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу. При цьому, слід зазначити, що цивільно-правова відповідальність за нанесені збитки настає як при вчиненні активних дій, так і бездіяльності, адже власність зобов`язує. Відповідно положень ст. 151 ЖК УРСР, громадяни, які мають у приватній власності будинок (квартиру), зобов`язані забезпечити його схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку прибудинкову територію. Відповідно до ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав. Власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Відповідно до ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Відповідно до ст. 179 Житлового кодексу України користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов`язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і при будинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України. Відповідно до п. 18 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, затверджених Постановою Кабінету міністрів України від 08 жовтня 1992 року № 572, власники квартир зобов`язані використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків, дотримувати правил пожежної безпеки. При появі несправностей у квартирі вживати заходів до їх усунення власними силами або силами підприємства по обслуговуванню житла. В процесі розгляду даної справи було встановлено, квартира позивачів зазнала пошкоджень в наслідок залиття з квартири відповідачки. На момент обстеження - 20.10.2023 року комісією ТОВ «Екжитлоком» в квартирі позивачів виявлено сліди залиття. В даному випадку згідно наданих документів встановлено, що залиття відбулося з квартири відповідачки, причиною залиття є пошкодження системи опалення внаслідок будівельних робіт, що проводилися в квартирі [ADDRESS] , дане відповідачем не спростовано. Не спростовано відповідачем і розмір матеріальної шкоди. Викладене дає підстави для стягнення з відповідачки матеріальної шкоди в розмірі 445 236,00 грн. В частині стягнення моральної шкоди суд вважає необхідним зазначити наступне. Відповідно до вимог ст. 23 Цивільного кодексу України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав, в тому числі, моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Правовідносини, що виникають із заподіяння позадоговірної моральної шкоди, регулюються ст.ст. 23, 1167 ЦК України, зі змісту яких випливає, що моральна шкода компенсується лише винною особою. Згідно роз`яснень, що містяться в Постанові Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31 березня 1995 року № 4, відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Таким чином, з урахуванням вимог позивачів в частині стягнення на їх користь моральної шкоди, яка завдана внаслідок залиття належної їм на праві власності квартири, та пов`язана з розладом нормального життя, нервовою напругою та переживаннями, пов`язаними з необхідністю проведення відновлюваного ремонту квартири, витратою часу на проведення обстеження квартири для визначення розміру матеріального збитку, зверненням до суду за захистом порушених прав, неможливістю врегулювання питання мирним шляхом, суд дійшов висновку, що в розрізі даного спору відповідачкою має бути відшкодовано на користь позивачів моральна шкода у розмірі 10 000,00 грн. Згідно із ч. 1 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підстави своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог ст.ст. 77-80 Цивільного процесуального кодексу України. Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1 ст. 76 Цивільного процесуального кодексу України). Відповідно до ч. 1 ст. 77 Цивільного процесуального кодексу України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Таким чином, належними вважатимуться докази, які обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення сторін або мають інше значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Вони мають належати до складу підстав позову або підстав заперечень проти нього і характеризуватися значущістю для визначення спірних правовідносин та зумовленістю цих фактів нормами матеріального права. Відповідно до частини першої статті 13 Цивільного процесуального кодексу України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. За таких обставин, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності та враховуючи те, що позивачам було заподіяно матеріальну шкоду у вигляді пошкодження належної їм на праві приватної власності квартири, внаслідок її залиття з вини відповідачки, суд приходить до висновку, що позов про відшкодування матеріальної шкоди є обґрунтованим та підлягає задоволенню. Також підлягають до стягнення понесені [PERSON] витрати на оплату експертного дослідження у розмірі 31 574,40 грн. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивачі сплатили судовий збір у розмірі 4868,10 грн., дані кошти слід стягнути з відповідачки на користь позивачів.

Outcome: approved