Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-12 00:00:00

11 вересня 2024 року позивачка звернулася до Березнегуватського районного суду Миколаївської області з позовом до відповідача про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. У позові зазначила, що [INFO] померла її мати [PERSON] . Після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить\~ земельна ділянка площею 7,1456 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва; земельна ділянка площею 2 га для ведення особистого селянського господарства, яка знаходиться в межах території Любомирівської сільської ради Баштанського району Миколаївської області. Вона є єдиною спадкоємицею за законом після смерті матері. На момент смерті мати була зареєстрована та проживала одна в [ADDRESS] . В даний час оформити спадщину вона не може, так як не звернулася до нотаріуса в установлений законом строк. В.о завідувача Березнегуватської державної нотаріальної контори Миколаївської області Ю.Коваль від 02 січня 2023 року їй було надано роз`яснення про відмову у вчиненні нотаріальної дії через пропуск нею встановленого законодавством строку для подачі заяви про прийняття спадщини. Своєчасно вона не звернулася до нотаріуса, оскільки на території Миколаївської області проводилися активні бойові дії, через агресію російської федерації на території України. На підставі зазначеного просила визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті матері [PERSON] , що померла [INFO] в с.Веселий Кут Баштанського району Миколаївської області у три місяці. Позивачка до суду надала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала у повному обсязі та просив суд їх задовольнити. (а.с.26) Представник відповідача Березнегуватської селищної ради в судове засідання подав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги визнав у повному обсязі, не заперечував проти їх задоволення. (а.с.31) Представник третьої особи Березнегуватської державної нотаріальної контори Нікурадзе Т.В. направила до суду заяву в якій просила розглядати справу без її участі та надала інформацію, що спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилася. (32). У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, згідно з ч.2 ст.247 ЦПК України. Дослідивши матеріали цивільної справи та наявні у ній докази суд доходить наступного. [INFO] померла матір позивачки [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого Березнегуватським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Баштанському районі Миколаївської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса), актовий запис № 19 від 31 січня 2023 року та копією свідоцтва про народження позивачки серії [NUMBER] , виданого 29 вересня 1962 року Любомирівською сільською радою Баштанського району Миколаївської області, актовий запис № 27 (а.с.5,6). З витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 00024126365 вбачається, що [PERSON] після реєстрації шлюбу 22 грудня 2012 року з [PERSON] змінила прізвище на " [PERSON] ". (а.с.7). З копії свідоцтва про шлюб позивачки серії [NUMBER] виданого повторно 28 лютого 2023 року за актовим записом № 11 від 17 листопада 1984 року вчиненого виконавчим комітетом Любомирівської сільської ради Березнегуватського району Миколаївської області, вбачається, що після укладення шлюбу з [PERSON] , вона змінила дошлюбне прізвище на " [PERSON] " (а.с.8). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, до складу якої входить\~ земельна ділянка площею 7,1456 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва та земельна ділянка площею 2 га для ведення особистого селянського господарства, яка знаходиться в межах території Любомирівської сільської ради Баштанського району Миколаївської області, що підтверджується Витягами з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 10 листопада 2017 року та 17 жовтня 2019 року (а.с.9.10). Згідно довідки старости Любомирівського старостинського округу №5 Березнегуватської селищної ради, вбачається, що [PERSON] , [INFO] проживала та була зареєстрована по день своєї смерті [INFO] за адресою [ADDRESS] . На день смерті з нею ніхто не проживав та не був зареєстрований. (а.с.11). З довідки наданої державним нотаріусом Березнегуватської державної нотаріальної контори Миколаївської області Нікурадзе Т.В. від 07 жовтня 2024 року вбачається, що після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , спадкова справа не заводилася. (а.с.24). Позивачка у шестимісячний строк не звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини,із-за активних бойових дій, через агресію російської федерації на території України та на території Миколаївської області. Роз`ясненням в.о. державного нотаріуса Березнегуватської державної нотаріальної контори Миколаївської області Ю. Коваль позивачці було\~відмовлено у\~видачі свідоцтва\~про право\~на спадщину\~за законом\~після смерті\~матері [PERSON] ,\~у зв`язку з пропуском\~ встановленого законом\~строку для\~прийняття спадщини та\~роз`яснено\~право на\~звернення до\~суду за\~захистом своїх\~прав. ( а.с.12). Згідно ч.1 та 2 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Нормою статті 1222 ЦК України визначено, що спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Спадкоємцями за заповітом можуть бути юридичні особи та інші учасники цивільних відносин (стаття 2 цього Кодексу). Згідно ст.1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Статтею 1270 ЦК України, регламентовано, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно з\~частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Згідно положень п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування", вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Аналогічний правовий висновок висловлений також у постанові Верховного Суду у складі постійної колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 26.06.2019 року по справі № 565/1145/17, провадження № 61-38298св18. Крім того, виходячи із наведених норм права, належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину, а у випадку відсутності таких - територіальні громади в особі органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини (відповідні сільські, селищні, міські ради). За такого, враховуючи, що позивачка пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважної причини, у зв`язку з активними бойовими діями через агресію російської федерації проти України, суд дійшов висновку, що її позовні вимоги підлягають задоволенню.

Outcome: approved