Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-18 00:00:00

Заява та її обґрунтування [PERSON] (далі - [PERSON] ), в інтересах якої діє адвокат Васіліу Світлана Валеріївна, звернулася до суду з заявою, в якій просить встановити, що [PERSON] (далі - [PERSON] ), яка померла [INFO] , є двоюрідною тіткою [PERSON] . Заява мотивована таким: -після смерті [PERSON] - [INFO] відкрилася спадщина на квартиру; -померла була двоюрідною тіткою заявниці - [PERSON] (далі - [PERSON] ); -державний нотаріус постановою від 07.08.2024 відмовив у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, у зв`язку з неможливістю підтвердити родинний зв`язок з померлою; -мати померлої - [PERSON] є рідною сестрою бабусі заявниці - [PERSON] , на підтвердження чого надає свідоцтва про народження, про одруження; -є розбіжності в написанні імені [PERSON] у свідоцтві про народження, свідоцтві про розлучення, свідоцтві про смерть ([PERSON]) і свідоцтві про одруження і народження [PERSON] ([PERSON]); те, що це одна і таж особа підтверджується однаковими датами та місцем народження вказаної особи та висновком експертизи; -є розбіжності в іменах мати [PERSON] та [PERSON] , а саме у свідоцтві про народження [PERSON] мати зазначена, як " [PERSON] ", а у свідоцтві про народження [PERSON] - " [PERSON] ", проте це одна особа, що підтверджується висновоком експертизи. Позиція заінтересованої особи у справі Харківська міська рада правом на подання письмових пояснень не скористалась. Жодних клопотань та заяв щодо неможливості розгляду справи не подала. Рух справи Суд ухвалою від 06.09.2024 прийняв до розгляду заяву та відкрив провадження у цивільній справі за заявою [PERSON] , призначив справу до судового розгляду на 01.10.2024. Також суд залучив до участі у справі Харківську міську раду у якості заінтересованої особи. 01.10.2024 суд задовольнив клопотання заявниці, витребував у Шостій Харківській міській державній нотаріальній конторі належним чином засвідчену копію спадкової справи № 698/2021, яка заведена після смерті [PERSON] і відклав розгляд справи до 23.10.2024. 22.10.2024 до суду від Шостої Харківської міської державної нотаріальної контори надійшла копія спадкової справи № 698/2021 до майна [PERSON] 23.10.2024 до суду від Харківської міськради надійшло клопотання про відкладення розгляду справи та надання копії заяви [PERSON] і додатків до неї шляхом надсилання або в електронному суді. 23.10.2024 розгляд справи відкладено до 19.11.2024 за клопотанням заінтересованої особи, у зв`язку з необхідністю ознайомлення з матеріалами справи та надано відповідний доступ до матеріалів заяви і додатків до неї. У судове засідання 19.11.2024 з`явилась представниця заявниці. Представник заінтересованої особи у судове засідання не з`явився. Про дату, час та місце судового засідання повідомлений належним чином, що підтверджується довідкою про доставку електронного документу до електронного кабінету (доставлено 23.10.2024. Суд враховує, що Харківській міськраді було надано доступ до матеріалів заяви з додатками, третю поспіль неявку у судове засідання, відсутність будь-яких клопотань щодо неможливості розгляду заяви та вважає за можливе розглянути подану заяву за відсутності заінтересованої особи належним чином повідомленої про дату, час та місце судового засідання. Представниця [PERSON] у судовому засіданні підтримала вимоги заяви та просила її задовольнити. Фактичні обставини справи, встановлені судом Як вбачається із свідоцтва про народження [NUMBER] , [INFO] народилась [PERSON] , про що 20.09.1926 здійснено запис у книзі записів актів громадського стану. Батьками [PERSON] записані [PERSON] та [PERSON] . Відповідно до копії записів з книги реєстрації актів про народження по м. Харкову 08.10.1932 вчинено запис за № 5858, згідно з яким [INFO] народилась [PERSON] , батьками якої є [PERSON] (31 рік) і [PERSON] (30 років). Наведене підтверджується копією самого запису у книзі реєстрації актів про народження та архівною довідкою Державного архіву Харківської області від 30.05.2024 №01-42/1625. Згідно з копією свідоцтва про шлюб № [NUMBER] [PERSON] і [PERSON] одружились, після чого останній присвоєно прізвище " [PERSON] ". Відповідно до свідоцтва про народження № [NUMBER] від 31.10.1958 народилась [PERSON] , батьками якої є [PERSON] і [PERSON] . Згідно з копією свідоцтва про шлюб [NUMBER] від 08.10.1953 [PERSON] і [PERSON] одружились, після чого останній присвоєно прізвище " [PERSON] ". Відповідно до свідоцтва про народження від 25.12.1953 № [NUMBER] [INFO] народився [PERSON] , батьками якого записані [PERSON] і [PERSON] . [INFO] народилась [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження від 31.01.2007 серії [NUMBER] . Згідно з копією витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 00046683716 02.10.1999 (актовий запис 09.11.2011) зареєстровано шлюб між [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] . Після одруження прізвище дружини - [PERSON] . Шлюб розірвано 23.11.2011. Відповідно до копії витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 00046744572 09.11.2012 зареєстровано шлюб між [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] . Після одруження прізвище дружини - [PERSON] . [INFO] померла [PERSON] померла у віці 66 років, що підтверджується копією свідоцтва про смерть [NUMBER] від 03.06.1999. [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть [NUMBER] від 27.08.2019. [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть [NUMBER] . Відповідно до копії експертного висновку Українського бюро лінгвістичних експертиз №056/1294-m від 14.08.2021 з практики лінгвістичних експертиз відомі випадки зближення в усному мовлені (із наступним перенесенням в офіційні документи) етимологічно віддалених імен на зразок [PERSON] та [PERSON]. Таке зближення (до ступеня змішування) відбувається найчастіше за посередництвом здрібнілих форм зазначених імен, а саме [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] тощо, що е похідними варіантами від офіційних особових імен [PERSON] або [PERSON] (див. Трійняк 1.I. Словник українських імен. - К.: Довіра, 2005, с. 248, 254; Скрипник Л. Г. , Дятківська Н. П . Власні імена людей. Словник-довідник. - К.: Наукова думка, 1996, с.166-167). Варіанти цих особових імен часто є взаємозамінними в мовній практиці і фіксуються в документах однієї особи. З урахуванням зазначеного особові імена [PERSON] (свідоцтво про смерть, запис [PERSON] ), рос. [PERSON] (посвідка про народження, запис російською мовою [PERSON] ; свідоцтво про припинення шлюбу, запис російською мовою [PERSON] ) та [PERSON] (свідоцтво про одруження, запис російською мовою [PERSON] ; свідоцтво про народження [PERSON] , запис російською мовою мати [PERSON] ) попри розбіжності в документах, наданих для експертизи, а також в інших документах зазначеної особи є ідентичними. В ономастичній традиції слов`янських мов відомі непоодинокі випадки, коли те чи інше повне документальне ім`я є одночасно скороченим чи здрібніло-пестливим варіантом від повного імені (див. Скрипник Л. Г. , Дзятківська Н. ПІ . Власні імена людей. Словник-довідник. - К.: Наукова думка, 1996, с. 27). З практики лінгвістичних експертиз відомі численні випадки сплутування офіційних та розмовних / гіпокористичних варіантів таких особових імен (на разок [PERSON] / [PERSON] ; [PERSON] / [PERSON] ; [PERSON] / [PERSON] ; [PERSON] / [PERSON] ; [PERSON] / [PERSON] тощо), що призводить до виникнення різних записів у документах однієї особи. Зокрема, поширені сплутування етимологічно віддалених особових імен [PERSON] та [PERSON] через посередництво розмовних та демінутивних варіантів зазначених імен, а саме [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] тощо, що є одночасно варіантами від офіційних особових імен [PERSON] або [PERSON] або фіксації в офіційних документах розмовного варіанта особового імені [PERSON] - [PERSON] (див. Трійняк І .1. Словник українських імен. - К.: Довіра, 2005, с. 210-214). З урахуванням зазначеного особові імена [PERSON], рос. [PERSON] (посвідка про народження [PERSON] , запис російською мовою мати [PERSON] ) та [PERSON] (архівна довідка з Держаного архіву Харківської області щодо записів актів громадянського стану, про народження за 1932 рік, запис [PERSON] , мати [PERSON] ) попри розбіжності в документах, наданих для експертизи, а також в інших документах зазначеної особи є ідентичними. Державний нотаріус Шостої Харківської міської державної нотаріальної контори Вовкожа О.М. постановою від 07.08.2024 відмовила [PERSON] у видачі на її ім`я свідоцтва про право на спадщину за законом на належну їй частку спадщини після померлої [INFO] [PERSON] . Постанова мотивована тим, що з наявних в матеріалах спадкової справи № 698/2021 документів родинний зв`язок між спадкоємцем та [PERSON] щодо жодної з передбачених законодавством черг у спадкуванні, не підтверджується. Норми права, які застосував суд та мотиви суду Відповідно до частини першої статті 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Згідно з пунктом 5 частини другої статті 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення. Відповідно до пункту 1 частини першої статті 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. У порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника (постанова Верховного Суду від 04.08.2022 у справі № 752/21394/21). У постанові Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 20.06.2019 у справі № 632/580/17 зроблено висновок, що юридичними фактами є певні факти реальної дійсності, з якими нормою права пов`язується настання правових наслідків, зокрема виникнення, зміна або припинення цивільних прав та обов`язків. Юридичні факти можуть бути встановлені лише для захисту, виникнення, зміни або припинення особистих чи майнових прав самого заявника. Подібний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 29.11.2021 у справі № 953/17730/19. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 10.04.2019 у справі № 320/948/18 зроблено висновок, що у порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, за наявності певних умов. А саме, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Чинне цивільне процесуальне законодавство відносить до юрисдикції суду справи про встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення суб`єктивних прав громадян. Проте не завжди той чи інший факт, що має юридичне значення, може бути підтверджений відповідним документом через його втрату, знищення архівів тощо. Тому закон у певних випадках передбачає судовий порядок встановлення таких фактів. У справі, яка є предметом розгляду, встановлення факту родинних зв`язків заявниці з померлою [PERSON] необхідно для оформлення заявницею спадщини. При цьому спору відносно права на спадкове майно померлої особи не вбачається, інших спадкоємців не виявлено. Отже, наявності спору про право при розгляді цієї справи не встановлено. Так, з наданих суду документів вбачається, що [PERSON] і [PERSON] були рідними сестрами, що підтверджується копією свідоцтва про народження [NUMBER] , 12.09.1926 про народження [PERSON] , копією запису з книги реєстрації актів про народження по м. Харкову від 08.10.1932 № 5858 та архівною довідкою Державного архіву Харківської області від 30.05.2024 №01-42/1625. У вказаних документах зазначено, що батьками [PERSON] і [PERSON] були [PERSON] та [PERSON] . Після одруження [PERSON] змінила прізвище на " [PERSON] ", що підтверджується копією свідоцтва про шлюб № [NUMBER] , а [PERSON] - на [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про шлюб [NUMBER] від 08.10.1953. У [PERSON] народився син - [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження від 25.12.1953 № 165588, а у [PERSON] - донька - [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження № [NUMBER] від 31.10.1958. При цьому суд враховує, що у копії свідоцтва про народження № [NUMBER] від 31.10.1958 прізвище новонародженої зазначено російською мовою " [PERSON] ", тобто дві однакові букви "ее", а вже у свідоцтві про смерть - українською " [PERSON] ". Тобто [PERSON] і [PERSON] є двоюрідними братом та сестрою. В [PERSON] народилась донька - [PERSON] , яка після одруження змінила прізвище на " [PERSON] ", що підтверджується копією свідоцтва про народження від 31.01.2007 серії [NUMBER] та копіями витягів з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 00046683716 і № 00046744572. Отже, [PERSON] є двоюрідною племінницею [PERSON] , відповідна остання є двоюрідною тіткою [PERSON] . Суд враховує, що таке споріднення підтверджується переліченими документами, які узгоджуються між собою, зокрема, щодо імен та дат їх народження, а тому відмінності у написанні прізвища " [PERSON] " (у свідоцтві про смерть) і " [PERSON] " (у свідоцтві про народження) не можуть спростовувати відповідного споріднення. Щодо відмінностей в написанні імен: " [PERSON] ", " [PERSON] " і " [PERSON] ", " [PERSON] ", то суд враховує поданий заявницею експертний висновок стосовно поширення сплутувань етимологічно віддалених особових імен [PERSON] та [PERSON] і [PERSON] та [PERSON] через посередництво розмовних та демінутивних варіантів зазначених імен, а такі відмінності у написанні імен, за наявності інших підтверджуючих документів також не можуть спростовувати факту спорідненості осіб. Відповідно до статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Частиною першою статті 77 ЦПК України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів (частина перша статті 89 ЦПК України). Суд враховує, що наданими заявницею доказами підтверджено факт перебування її в родинних відносинах з [PERSON] (яка померла [INFO] ), а саме, що вона є її двоюрідною тіткою по батькові - [PERSON] . Будь-яких доводів та доказів та спростування зазначеного матеріали справи не містять. Враховуючи наведене, а також те, що спору про право не встановлено, а сам факт родинних зв`язків доведений письмовими доказами, заява [PERSON] підлягає задоволенню.

Outcome: approved