Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-20 00:00:00

Представник ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» звернувся до суду з даним позовом до відповідача. В обґрунтування позову зазначається, що 14.03.2023 року між ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» і [PERSON] укладений в електронній формі електронний Договір про відкриття кредитної лінії № 1188-9555 (кредитний договір). Відповідно до умов кредитного договору кредитодавець взяв на себе зобов`язання надати відповідачу кредит для задоволення особистих потреб на таких умовах: сума кредиту 11 000.00 грн; строк кредитування 300 днів; базовий період 18 днів; знижена % ставка 2.50 % в день; стандартна % ставка 3 % в день. Без отримання смс-повідомлення для входу в особистий кабінет, без здійснення входу на вебсайт кредитора до особистого кабінету, без отримання смс-повідомлення з одноразовим ідентифікатором для підписання угоди, кредитний договір між позивачем і відповідачем не був би укладений, а кредитні кошти не були би перераховані відповідачеві. Кредитодавець виконав взяті на себе зобов`язання у повному обсязі, надавши відповідачеві кредит відповідно до умов укладеного кредитного договору. Відповідач порушила умови укладеного кредитного договору, у повному обсязі кредит не повернула. Кредитодавцем було прийнято рішення про можливість застосування до позичальника Програми лояльності для споживачів фінансових послуг ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС», а саме часткового списання заборгованості позичальнику за нарахованими процентами у сумі 54 000 грн за умови погашення позичальником решти заборгованості за кредитним договором в сумі 55 000 грн. Тому кредитодавець просить\~ стягнути з відповідачки не повну с уму заборгованості, а лише її частину, а саме прострочену заборгованість за кредитом 11 000 грн, прострочену заборгованість за нарахованими процентами 44 000 грн, на загальну суму 55 000 грн та понесені судові витрати. Ухвалою від 23 вересня 2024 року відкрито спрощене позовне провадження у справі та призначено судове засідання на 29 жовтня 2024 року, у відповідності до ч.5 ст. 279 ЦПК України справу розглядати з повідомленням сторін, яке було відкладено на 21 листопада 2024 року.\~\~\~ Від відповідача [PERSON] надійшов відзив, відповідно до якого вона просить відмовити у задоволенні позовних вимог в частині стягнення заборгованості за відсотками. Зазначила, що позивачем нараховано прострочена заборгованість за нарахованими процентами всупереч положенням Закону України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану» від15 березня 2022 року № 2120-ІХ (набрав чинності 17 березня 2022 року) розділ «Прикінцеві та перехідні положення ЦК України доповнено пунктом 18 такого змісту «18. У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем)». Тобто вимога позивача про стягнення заборгованості за відсотками є неправомірною, оскільки відповідачка звільнена від відповідальності перед кредитодавцем за прострочення виконання зобов`язання за кредитним договором на період дії воєнного стану, і тому, на думку відповідачки,\~ ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» неправомірно вимагає стягнення з неї заборгованості за відсотками, тому просить суд відмовити в задоволенні\~ позову в частині стягнення заборгованості за відсотками.\~\~\~\~\~\~ У судове засідання представник позивача не прибув, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надав заяву про розгляд справи без участі представника ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС». Відповідач у судове засідання не прибула, про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. Згідно ст. 223 ЦПК України, суд ухвалив судове засідання проводити у відсутність сторін на підставі наявних у справі доказів. У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.\~\~\~\~\~\~\~\~\~ Судом встановлені наступні фактичні обставини справи та зміст спірних правовідносин.\~ Позивач ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» здійснює діяльність з надання фінансових послуг, зокрема кредитування (а.с. 42-43). 14.04.2023 між ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» та [PERSON] укладено в електронній формі електронний Договір про відкриття кредитної лінії № 1188-9555, згідно умов якого [PERSON] отримала для задоволення особистих потреб на таких умовах: сума кредиту 11 000.00 грн; строк кредитування 300 днів; базовий період 18 днів; знижена % ставка 2.50 % в день; стандартна % ставка 3 % в день. (а.с.10-15) Вказаний кредитний договір укладений з використанням інформаційно-телекомунікаційної системи - вебсайту https:// navse.in.ua, який є сукупністю інформаційних та телекомунікаційних систем ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» (кредитодавця), в рамках якої реалізуються технології обробки інформації з використанням технічних і програмних засобів і які у процесі обробки інформації діють як єдине ціле. Невід`ємною частиною цього Договору є Правила відкриття кредитної лінії та Паспорт споживчого кредиту які розміщені на сайті Товариства. Приймаючи умови договору, клієнт підтверджує, що він ознайомлений з усіма умовами, повністю розуміє, погоджується і зобов`язується неухильно їх дотримуватись (а.с. 16-24). Кредитний договір підписаний електронним підписом позичальника, відтвореним шляхом використання позичальником одноразового ідентифікатора (пароля). 14.04.2023 позивач перерахував на платіжну картку відповідача № [NUMBER] грошові кошти в сумі 11 000, 00 грн, що підтверджується довідкою ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» про перерахування суми кредиту (а.с. 34). З довідки про укладений договір №1188-9555 від 14.04.2023 вбачається, що станом на 11.07.2024 виникла заборгованість у розмірі 98 010, 00 грн, яка складається з основного боргу 11 000, 00 грн, нарахованих відсотків 98 010,00 грн (а.с. 35-38).\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ При вирішенні справи судом застосовуються наступні норми права.\~\~ Відповідно до положень ст. 205 ЦК України правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом. Відповідно до ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Використання при вчиненні правочинів факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного, електронного або іншого копіювання, електронного підпису або іншого аналога власноручного підпису допускається у випадках, встановлених законом, іншими актами цивільного законодавства, або за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідного аналога їхніх власноручних підписів. Відповідно до ст. 6 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (ч.1 ст. 627 ЦК України).\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ За змістом ст.ст. 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною 1 ст. 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася (ч. 2 ст. 639 ЦК України). Відповідно ч. 2 ст. 639 ЦК України договір, укладений за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем за згодою обох сторін вважається укладеним в письмовій формі. В силу статей 525, 526, 530 ЦК України зобов`язання повинні виконуватись належним чином і в установлений законом чи договором строк, одностороння відмова від виконання зобов`язань не допускається. Відповідно до ст. 610 ЦК України порушенням зобов?язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов?язання (неналежне виконання). За змістом ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням установленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів, не встановлений договором або законом.\~\~\~\~ Відповідно до ч. 1 ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (ч. 1 ст. 1048 ЦК України). Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (ст.1055 ЦК України).\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ Особливості укладання кредитного договору в електронному вигляді визначені Законом України «Про електронну комерцію». Відповідно до ч. 1, 3, 4, 7 ст. 11 Закону України «Про електронну комерцію» пропозиція укласти електронний договір (оферта) має містити істотні умови, передбачені законодавством для відповідного договору, і виражати намір особи, яка її зробила, вважати себе зобов`язаною у разі її прийняття. Електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Пропозиція укласти електронний договір (оферта) може бути зроблена шляхом надсилання комерційного електронного повідомлення, розміщення пропозиції (оферти) у мережі Інтернет або інших інформаційно-телекомунікаційних системах. Електронний договір укладається і виконується в порядку, передбаченому Цивільним та Господарським кодексами України, а також іншими актами законодавства. Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі (ч. 12 ст. 11 Закону України «Про електронну комерцію»).\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ Статтею 12 Закону України «Про електронну комерцію» визначено, що якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис» за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів. Отже, електронний підпис призначений для ідентифікації особи, яка підписує електронний документ.\~ Положення Закону України «Про електронну комерцію» передбачають використання як електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», так і електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом. Електронний цифровий підпис як вид електронного підпису накладається за допомогою особистого ключа та перевіряється за допомогою відкритого ключа. Електронний підпис одноразовим ідентифікатором - це дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору (п. 6 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про електронну комерцію»).\~\~\~ Відповідно до ст.ст. 12, 13 ЦПК України суд вирішує цивільний спір на засадах змагальності із застосуванням принципу диспозитивності в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи. Як зазначено в ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кредитний договір укладено з використанням інформаційно-телекомунікаційної системи - вебсайту https://navse.in.ua та підписаний відповідачем за допомогою одноразового паролю-ідентифікатора, що узгоджується із ст.ст. 6, 627 ЦК України та ст.ст.11, 12 Закону України «Про електронну комерцію». Факт укладення кредитного договору та отримання за договором кредитних коштів (кредиту) у визначеному договором розмірі відповідач не заперечувала. Таким чином, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову.\~\~\~\~\~\~\~\~ Щодо доводів відповідачки [PERSON] про необхідність застосування щодо вказаних правовідносин положень Закону України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану» №2120-ІХ від 15 березня 2022 року, яким 17 березня 2022 року внесено зміни до розділу «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України в частині звільнення позичальника від обов`язку повернути прострочену суму боргу на період дії воєнного стану та тридцяти днів після його закінчення, суд вважає за необхідне зазначити наступне.\~\~\~\~\~\~\~\~\~ Положення вказаного Закону регулюють питання кредитування та іпотеки, встановлюючи нові правила, що підлягають застосуванню під час дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування. Указаним законом було внесено зміни до розділу «Прикінцеві та перехідні положення» Цивільного кодексу України та доповнено його пунктом 18, що встановлює нові правила звільнення позичальника від відповідальності в разі прострочення виконання ним своїх зобов`язань, а саме у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установлено, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Отже, звільнення позичальника від виконання своїх зобов?язань з повернення кредиту (позики), сплати процентів за користування ним або відтермінування таких платежів Законом № 2120 не передбачено. У цій справі позивачем не заявлені вимоги про стягнення неустойки (штрафу, пені) та інших платежів через прострочення виконання зобов?язань відповідача за кредитним договором, отже це не є предметом спору, а звільнення боржника за кредитним договором від виконання зобов`язання по сплаті кредиту та процентів, законодавством не передбачено. Крім того, укладаючи договір, сторони не передбачили обставини звільнення від виконання зобов`язань у зв`язку з форс-мажорними обставинами. Отже, позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» про стягнення з [PERSON] заборгованості за кредитним договором № 1188-9555 від 14.04.2023 у розмірі 55 000, 00 грн підлягають задоволенню повністю. Крім того, ч.5 ст. 265 ЦПК України передбачено, що у резолютивній частині рішення зазначається про\~ розподіл судових витрат. У відповідності до ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки в ході судового розгляду суд прийшов до висновку про задоволення позовних вимог, то з відповідача на користь позивача підлягає до стягненню сума судового збору 2422 грн 40 коп, сплачена позивачем при подачі позову до суду та документально підтвердженою платіжною інструкцією № 39574 від 22.08.2024 р. На підставі викладеного та

Outcome: approved