Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-21 00:00:00

У жовтні 2024 року представник позивача, адвокат Старовойтова Д.А. звернулась до Солом`янського районного суду м. Києва із позовною заявою до [PERSON] в якому просить розірвати шлюб між [PERSON] (далі позивач) та [PERSON] (далі відповідач). Свої вимоги обґрунтовує тим, що 10 жовтня 1998 року Відділом реєстрації актів громадянського стану Залізничного району м. Києва зареєстровано шлюб між [PERSON] та [PERSON] , про що зроблено відповідний актовий запис №715. Спільних неповнолітніх дітей подружжя не має. Відносини між сторонами давно погіршились. Вони мають різні погляди на життя. Суперечності, що виникли між сторонами з різних причин та відсутність взаємної підтримки привели до розпаду родини та втрати почуттів один до одного. Наразі шлюб існує лише формально. Вони припинили підтримувати подружні стосунки, проживають окремо та спільного господарства не ведуть більше року. Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 22 жовтня 2024 року відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням (викликом) сторін. Позивач та представник позивача в судове засідання не з`явились, про дату час і місце судового засідання повідомлялась належним чином. Матеріали справи містять заяву представника позивача про розгляд справи без участі позивача та її представника. Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату час і місце судового засідання повідомлявся належним чином. Проте, матеріали справи містять заяву представника відповідача, адвоката Приймак А.О., в якій зазначається про визнання позову відповідачем. За загальним правилом частини першої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. З огляду на викладене, суд вважає за можливе проводити розгляд справи у відсутність сторін. Згідно з частиною другою статті 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Отже, оскільки сторони в судове засідання не з`явились, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Вивчивши матеріали справи та дослідивши надані докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, суд виходить з наступного. За загальним правилом статей 15,16 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу має право звернутися до суду, який може захистити цивільне право або інтерес у один із способів, визначених частиною першою статті 16 ЦК України, або й іншим способом, що встановлений договором або законом. Судом встановлено, що 10 жовтня 1998 року Відділом реєстрації актів громадянського стану Залізничного району м. Києва зареєстровано шлюб між [PERSON] та [PERSON] , про що зроблено відповідний актовий запис №715 та видано свідоцтво про одруження серії [NUMBER] від 10.10.1998. Спільних неповнолітніх дітей подружжя не має. Зі змісту позовної заяви вбачається, що сторони не ведуть спільного господарства та не зацікавлені у продовженні сімейного життя, тобто шлюбно-сімейні відносини фактично припинили своє існування. Відповідач у заяві, надісланій його представником позов визнав та просив не надавати строк на примирення. Згідно зі статтею 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї. Статтею 5 Протоколу № 7 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен із подружжя у відносинах між собою і в їхніх відносинах зі своїми дітьми користується рівними правами та обов`язками цивільного характеру, що виникають зі вступу в шлюб, перебування в шлюбі та щодо його розірвання. Згідно з частиною першою статті 24 Сімейного кодексу України (далі - СК України) шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Відповідно до частини третьої статті 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу. Статтею 112 СК України визначено, що шлюб розривається, якщо судом буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Таким чином суд вважає, що подальше збереження шлюбних відносин суперечитиме інтересам позивача та відповідача, тобто між подружжям відсутні будь-які намагання спрямовані на відновлення сімейних відносин. Відповідно до статті 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про задоволення позову. Згідно з частиною другою статті 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Згідно зі ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору у розмірі 1211,20 грн. З огляду на викладене та

Outcome: approved