Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-12 00:00:00

У серпні 2024 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до Комунального підприємства «Чернігівводоканал» Чернігівської міської ради, в якому просить відшкодувати матеріальну шкоду, завдану залиттям квартири, в розмірі 49691 грн. Позов обґрунтовано тим, що 29 березня 2019 року відбулося залиття квартири позивача, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] , у результаті дистанційного встановлення в ній представниками КП «Чернігівводоканал» ЧМР системи «Пітон», що унеможливлювала користування санвузлом. Згідно із висновком експерта № С-23041 від 06 листопада 2023 року розмір матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири становить 49449 грн. Також позивач понесла витрати на складання акту про залиття в розмірі 242 грн. Оскільки відповідач на письмову претензію позивача відмовився у добровільному порядку відшкодувати їй завдану шкоду, остання звернулася до суду з даним позовом. Ухвалою судді Новозаводського районного суду м. Чернігова від 19 серпня 2024 року справу передано на розгляд до Деснянського районного суду м. Чернігова за територіальною юрисдикцією (підсудністю). Ухвалою Деснянського районного суду м. Чернігова від 12 вересня 2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі; справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження; визначено сторонам строк для подачі заяв по суті справи. Представник відповідача направила до суду відзив на позовну заяву, в якому заперечувала проти задоволення позовних вимог у повному обсязі, посилаючись на їх безпідставність та необґрунтованість. У судовому засіданні представник позивача позов підтримав та просив суд його задовольнити. Представник відповідача у судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечувала у повному обсязі, з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву. Заслухавши пояснення учасників справи та дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне. [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] . Як зазначає позивач у своїй позовній заяві, 29 березня 2019 року відбулося залиття її квартири. Затоплення квартири сталося внаслідок дистанційного встановлення представниками КП «Чернігівводоканал» ЧМР системи «Пітон» до системи водовідведення в її квартирі, про що не було повідомлено власника житла. У судовому засіданні представник позивача пояснив, що залиття квартири позивача сталося через те, що система «Пітон» змістилася з труби водовідведення у квартирі позивача в бік загальної системи водовідведення будинку, внаслідок чого каналізаційними водами верхніх поверхів було затоплено квартиру позивача та квартиру поверхом нижче. Представник відповідача у судовому засіданні пояснила, що послуга з централізованого водовідведення у квартирі позивача була обмежена 15 березня 2019 року у зв`язку із наявністю заборгованості станом на 01 березня 2019 року в сумі 3653 грн. 95 коп. Повідомлення про обмеження послуги з централізованого водовідведення позивачу було направлено одночасно з квитанцією на оплату за отримані послуги КП «Чернігівводоканал», отримання якого підтверджується частковою оплатою боргу після отримання чергового рахунку. Згідно пункту 5 частини першої статті 8 Закону України «Про житлово- комунальні послуги» виконавець комунальної послуги має право припинити/зупинити надання комунальних послуг у разі їх неоплати або оплати не в повному обсязі. Листом від 10.09.2019 за № 04-104/2939 КП «Чернігівводоканал» ЧМР інформувало позивача, що нарахування за надані послуги проводяться згідно з установленими нормами споживання. Станом на 01.03.2019 заборгованість за отримані послуги з централізованого постачання холодної води та водовідведення за адресою: [ADDRESS] становить 3653 грн. 95 коп. У зв`язку із існуючою заборгованістю 15.03.2019 у вказаній квартирі була обмежена послуга з централізованого водовідведення (а.с. 30). Відповідно до листа КП «ЖЕК-13» ЧМР від 25.09.2020 № 02-07, [PERSON] було повідомлено, що квартира [ADDRESS] була обстежена працівниками житлово-комунальних служб з причин заборгованості, внаслідок чого працівниками КП «Чернігівводоканал» ЧМР було встановлено «Пітон», що унеможливлює користування санвузлом. Після цього з квартири [ADDRESS] відбулося затоплення квартири поверхом нижче, а саме квартири [ADDRESS] . Тимчасове протікання усунене шляхом встановлення заглушок на сантехнічне обладнання квартири [ADDRESS] . Крім того, у даному листі зазначено, що загальний розмір заборгованості позивача перед КП «ЖЕК-13» ЧМР станом на 01.09.2020 становить 16334 грн. 63 коп. (а.с. 31). Статтею 4\~ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Згідно ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. За змістом положень частини третьої статті 386 ЦК власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди. У частинах першій, другій статті 22 ЦК визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Статтею 1166 ЦК передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Відповідач заперечує свою причетність до затоплення квартири позивача, посилаючись на відсутність причинно-наслідкового зв`язку між діями водоканалу та спричиненою шкодою, а також відсутністю належних доказів завданого збитку та його розміру. Як вбачається зі змісту акту про залиття, складеного комісією КП «ЖЕК-13» Чернігівської міської ради 05 лютого 2024 року, залиття квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] відбулося 29 березня 2019 року. В цьому акті зазначено, що враховуючи, що залиття трапилося ще 29 березня 2019 року, а акт за вимогою власника квартири [ADDRESS] [PERSON] складається через 4 роки, то при його складанні враховані раніше надані відповіді мешканцям будинку, в тому числі і заявниці. Причиною залиття в акті зазначено те, що воно відбулося у результаті користування санвузлом, ванною кімнатою мешканцями квартири [ADDRESS] при наявності встановленого комплексу «Пітон» (а.с. 25-26). Представник позивача у судовому засіданні стверджував, що позивач у момент залиття у квартирі не проживала, вона жила в іншому житлі, чи то за кордоном, представник позивача точно не знає. За квартирою наглядала сестра позивача, і вона, як свідома людина, не допустила б затоплення житла, як би побачила протікання із санвузла. Ці обставини, на думку представника позивача, свідчать про те, що комплекс «Пітон» через некоректне встановлення чи з іншої причини вийшов із системи водовідведення квартири позивача та перемістився таким чином, що призвело до залиття квартири позивача, внаслідок використання системою водовідведення мешканцями квартир, розташованих вище по стояку. З акту про залиття від 05 лютого 2024 року вбачається, що зі слів слюсаря-сантехніка, який здійснював виконання заявки у 2019 році, в квартирі [ADDRESS] були наявні мокрі плями на стелі та стінах туалету. А у квартирі [ADDRESS] в туалеті та біля нього була мокра підлога, деяка частина паркету під дверми туалету здулась. З метою недопущення повторного протікання, з дозволу мешканців квартири [ADDRESS] , які відкрили двері, було демонтовано унітаз та поставлена заглушка (а.с. 25-26). Таким чином, факт залиття квартири позивача фактично зафіксовано більш ніж через чотири роки після настання події. Відповідно до копії технічного паспорту на квартиру [ADDRESS] , вказана квартира є трикімнатною, розташована на 2-му поверсі десятиповерхового будинку (а.с. 46-48). В якості\~доказу заподіяння\~матеріальної шкоди,\~позивач надала\~суду висновок\~експерта № С-23041 від 06 листопада 2023 року, складений експертом Експертної фірми «Еталон» Усенко І.В., згідно якого розмір матеріальної шкоди, завданої внутрішньому оздобленню квартири [ADDRESS] , внаслідок її залиття (пошкодження), станом на 2023 рік становить 49449 грн. У висновку зазначено, що огляд об?єкта\~дослідження проводився\~06\~вересня 2021\~року в присутності представників КП «ЖЕК-13» Чернігівської міської ради. Також у висновку вказано, що керівництво КП «Чернігівводоканал» ЧМР про проведення експертизи було повідомлено, але участі в огляді об`єкта дослідження представників не направило (а.с. 5-24). Як вбачається із вказаного висновку, під час обстеження квартири [ADDRESS] виявлені наслідки залиття і появи пошкоджень всередині приміщення, а саме: деформація, зміна кольору, прояви цвілі, місцями відшарування покриття підлоги з паркету в кімнаті 7 і коридорі 1; чорні плями та прояви цвілі на стелі кімнати 5, що пофарбована водоемульсійними фарбами; чорні плями та прояви цвілі на шпалерах стін кімнати 5. Отже,\~пошкодження квартири\~ [ADDRESS] ,\~зазначені в\~акті про\~залиття від\~05\~лютого 2024\~року суттєво\~відрізняються від\~тих пошкоджень,\~що зазначені\~у висновку\~експерта № С-23041 від 06 листопада 2023 року. В акті зазначено про наявність пошкоджень лише в туалеті та біля нього, а у висновку експерта пошкодження зафіксовані майже по всій квартирі, в тому числі у жилих кімнатах, чого не зазначено в акті. При цьому висновок експерта на замовлення позивача складено 06 листопада 2023 року, тобто майже через чотири роки після випадку залиття, який мав місце ще у березні 2019 року. У висновку експерта відсутнє посилання на те, коли саме сталося залиття (пошкодження) квартири позивача. Згідно ст.\~81\~ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст.\~76\~ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно ст.\~77\~ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Стаття 15\~Цивільного кодексу\~України передбачає право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа також має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Відповідно до статті 16\~Цивільного кодексу\~України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Враховуючи що в акті про залиття, аварію, що трапилася у системі водовідведення, складеному 05 лютого 2024 року причиною залиття квартири [ADDRESS] , яке мало місце 29 березня 2019 року зазначено те, що залиття відбулося саме в результаті користування санвузлом, ванною кімнатою мешканцями вказаної квартири при наявності встановленого комплексу «Пітон», який був встановлений через наявність заборгованості споживача по оплаті послуг з водопостачання та водовідведення, а позивач у свою чергу не довела належними доказами розмір завданої їй шкоди, протиправність дій відповідача, причинний зв`язок між ними, що призвело до залиття квартири, а тому суд приходить до висновку, про відсутність підстав для задоволення позову. Враховуючи викладене,

Outcome: dismissed