Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-17 00:00:00

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом, у якому просили стягнути з відповідача вартість необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу у розмірі 19311, 38 грн. У позові посилається на те, що відповідач є побутовим споживачем природного газу за адресою: [ADDRESS] , з яким укладено договір розподілу природного газу, шляхом підписання заяви-приєднання від 12.03.2018 та якому, у встановленому законом порядку присвоєно персональний код ідентифікації споживачка (ЕІС-код) 56XM26D110159836. 02.02.2018 у помешканні споживача [PERSON] , за адресою: [ADDRESS] , демонтовано прилад обліку природного газу типу РЛ «Новатор» G-6, заводський номер 9097025, 1999 р.в., у зв`язку з сумнівами, щодо відповідності метрологічним характеристикам, про що 02.02.2018 було складено акт про демонтаж вимірювальної техніки. Лічильник був запакований в пакет і опломбований для направлення на експертизу. [PERSON] був повідомлений про дату, час та місце проведення експертизи, але не з`явився, письмові заяви від нього не надходили. Результат проведення експертизи зафіксовано в Акті експертизи лічильника газу №10302 від 08.02.2018. Відповідно до висновків членів комісії, несанкціоноване втручання в роботу лічильника не виявлено, метрологічні характеристики не відповідають ДСТУ 336-96, лічильник не відповідає вимогам Р50-071-98. ДП «Полтавський науково-технічний центр стандартизації, сертифікації та метрології» видано довідку про непридатність законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки №10302 від 08.02.2018. 27.02.2018 на засіданні комісії з розгляду актів про порушення, було розглянуто та задоволено Акт про порушення №10302 від 08.02.2018 та прийнято рішення про складання акту-розрахунку необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості, про що складено відповідний протокол №8/18 від 27.02.2018. За наслідками задоволення акту, складено акт-розрахунок №8/18/6 від 27.02.2018 необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості з 06.12.2017 по 01.02.2018 на суму 19311,38 грн. та пред`явлено споживачу до сплати у рахунку №У0000000761 від 13.03.2018, шляхом направлення цінного листа на адресу споживача, який ним отримано 15.03.2018. Таким чином, [PERSON] був обізнаний про факт виявлення порушення, про розмір збитків, отримав копії всіх документів, якими було встановлено факт порушення , не подав до вказаних документів жодних зауважень чи заперечень, був ознайомлений із документами, складеними за результатами засідання комісії 27.02.2018, зауважень не подав. Станом на день звернення до суду, вартість необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу у сумі 19311,38 грн. споживачем не сплачена. Ухвалою від 20.09.2024 було відкрито провадження у даній справі та вирішено проводити розгляд справи в порядку спрощеного провадження без виклику сторін. Відповідачу було надано строк для подання відзиву на позов протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідач у встановлений судом строк відзиву не подав, клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін не заявляв. 07.10.2024 на адресу суду від відповідача надійшла заява про застосування строків позовної давності. 23.10.2024 судом отримано від позивача заперечення на вказану заяву, у відповідь на яке 31.10.2024 відповідач надав письмові пояснення. Враховуючи зазначене, суд вважає можливим розглянути справу на підставі наявних письмових матеріалів та доказів. Відповідно до ст.12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно до ч. 1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до вимог ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно до ст. ст. 81, 83 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Судом встановлено, що відповідач [PERSON] є побутовим споживачем природного газу за адресою: [ADDRESS] , з яким укладено договір розподілу природного газу, шляхом підписання заяви-приєднання від 12.03.2018 та якому, у встановленому законом порядку присвоєно персональний код ідентифікації споживачка (ЕІС-код) 56XM26D110159836 (а.с.10). Відповідно до ч.2 ст.13 Закону України «Про ринок природного газу» споживач зобов`язаний, зокрема: укласти договір про постачання природного газу; забезпечувати своєчасну та повну оплату вартості природного газу згідно з умовами договорів; не допускати несанкціонованого відбору природного газу; забезпечувати безперешкодний доступ уповноважених представників оператора газотранспортної системи, оператора газорозподільної системи до вузлів обліку природного газу та з метою встановлення вузлів обліку газу; припиняти (обмежувати) споживання природного газу відповідно до вимог законодавства та умов договорів. У разі порушення або невиконання своїх обов`язків споживач несе відповідальність згідно із законом (ч.3 ст. 13 Закону України «Про ринок природного газу»). 02.02.2018 у помешканні споживача [PERSON] , за адресою: [ADDRESS] , демонтовано прилад обліку природного газу типу РЛ «Новатор» G-6, заводський номер 9097025, 1999 р.в., у зв`язку з сумнівами, щодо відповідності метрологічним характеристикам, про що 02.02.2018 було складено акт про демонтаж вимірювальної техніки (а.с.11). Відповідно до пункту 10 глави 5 розділу ХІ Кодексу споживач (несанкціонований споживач) зобов`язаний бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення, на якому буде розглядатися складений на нього акт про порушення. За неможливості бути присутнім на засіданні особисто споживач (несанкціонований споживач) має право дати письмову згоду у довільній формі на проведення засідання без його присутності або у присутності його уповноваженої особи. У разі неприбуття споживача (несанкціонованого споживача) та/або уповноваженої ним особи на засідання комісії остання розглядає складений акт про порушення без його (її) участі. Лічильник був направлений на експертизу, про що мається протокол (а.с.12). [PERSON] був повідомлений про дату, час та місце проведення експертизи (08.02.2018 о 11:00 год), але не з`явився, письмові заяви від нього не надходили. Результат проведення експертизи зафіксовано в Акті експертизи лічильника газу №10302 від. 08.02.2018 (а.с.13). Відповідно до висновків членів комісії, несанкціоноване втручання в роботу лічильника не виявлено, метрологічні характеристики не відповідають ДСТУ 336-96, лічильник не відповідає вимогам Р50-071-98. ДП «Полтавський науково-технічний центр стандартизації, сертифікації та метрології» видано довідку про непридатність законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки №10302 від 08.02.2018, підставою зазначено: метрологічні характеристики перевищують допустимі (а.с.14). 27.02.2018 на засіданні комісії з розгляду актів про порушення, було розглянуто та задоволено Акт про порушення №10302 від 08.02.2018 (а.с.15) та прийнято рішення про складання акту-розрахунку необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості, про що складено відповідний протокол №8/18 від 27.02.2018 (а.с.16-19). За наслідками задоволення акту, складено акт-розрахунок №8/18/6 від 27.02.2018 необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості з 06.12.2017 по 01.02.2018 на суму 19311,38 грн. (а.с.20) та пред`явлено споживачу до сплати у рахунку № [NUMBER] від 13.03.2018 (а.с.21), шляхом направлення цінного листа на адресу споживача, який ним отримано 15.03.2018 (а.с.22). Таким чином, [PERSON] був обізнаний про факт виявлення порушення, про розмір збитків, зауважень не подав. У наданій суду заяві та письмових поясненнях також не заперечував наявність виявленого факту порушення. Відповідно до ч.1 п. 11 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРМ, при складанні акта-розрахунку враховується таке: 1) розрахований відповідно до вимог цього розділу необлікований (донарахований) об`єм природного газу, що припадає на період до 01 числа місяця, в якому прийнято рішення комісії щодо задоволення акта про порушення (тобто до закритого балансового періоду), не потребує коригування (включення до) закритих періодів, а його вартість в повному обсязі має бути компенсована споживачем (несанкціонованим споживачем) Оператору ГРМ. При цьому вартість природного газу визначається за цінами закупівлі природного газу Оператором ГРМ протягом періоду необлікованого природного газу; 2) розрахований відповідно до вимог цього розділу необлікований (донарахований) об`єм природного газу, що припадає на період після 01-го числа місяця, в якому прийнято рішення комісії щодо задоволення акта про порушення, включається в баланс поточного календарного місяця за загальними правилами і вважається об`ємом постачання природного газу споживачу його діючим постачальником. Виключенням є об`єм природного газу, нарахований несанкціонованому споживачу та споживачу, у якого відсутній постачальник, вартість якого має бути компенсована Оператору ГРМ за цінами закупівлі ним природного газу в поточному календарному місяці; 3) при розрахунку необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу має бути віднятий об`єм природного газу, фактично сплачений споживачем протягом періоду порушення. Виключенням є несанкціонований відбір природного газу поза охопленням комерційного вузла обліку; 4) при розрахунку необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу пільги та субсидії, на які має право побутовий споживач, не враховуються. Відносно вартості природного газу за 1 м.куб. варто зазначити, що протягом періоду за який проведено Позивачу нарахування вартості необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу, Відповідачем здійснювалась закупівля послуг з балансування обсягів природного газу на підставі укладених договорів. Довідка про ціни для покриття виробничо-технічних втрат/витрат природного газу додаток 20. На підставі зазначеного, акт-розрахунок №8/18/6 від 27.02.2018 необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості складено виходячи з граничних об`ємів споживання природного газу населенням, сплаченого об`єму, вартості газу, з урахуванням кількості мешканців 4; опалювальної площі 127,0 м3. Об`єм необлікованого (донарахованого) природного газу, який включається в баланс поточного місяця діючого постачальника 37,29 м3 , вартість , яка має бути компенсована оператору ГРМ - 19311,38 грн. Відповідно до пункту 3 глави 2 розділу ХІ Кодексу ГРМ, до порушень (за умови відсутності несанкціонованого втручання в ГРМ або роботу ЗВТ), що сталися внаслідок пошкодження чи позаштатного режиму роботи комерційного ВОГ або його складових (які кваліфікуються як «не з вини споживача»), але внаслідок яких споживачу здійснюється перерахунок розподіленого (спожитого) об`єму природного газу, належать:1)\~пошкодження ЗВТ\~(лічильника\~газу)\~або робота\~комерційного ВОГ\~чи його\~складових в\~позаштатному режимі,\~внаслідок чого\~витрата (споживання)\~природного газу\~комерційним ВОГ\~не обліковується\~або обліковується\~некоректно; 2)\~фіксація коректором\~чи обчислювачем\~об`єму газу\~даних щодо\~збоїв в\~роботі комерційного\~ВОГ або\~його складових,\~внаслідок чого\~об`єм розподіленого\~(спожитого)\~природного газу\~за попередній\~період визначений\~некоректно; 3)\~виявлення помилок\~в конфігурації\~даних обчислювача\~об`єму газу,\~що були\~введені при\~його первинному\~програмуванні,\~чи в\~протоколі параметризації\~(діаметр\~газопроводу звужуючого\~пристрою,\~кількість імпульсів,\~параметрів ФХП\~тощо),\~внаслідок чого\~об`єм розподіленого\~(спожитого)\~природного газу\~за попередній\~період визначений\~некоректно; 4) перевищення діапазону обчислення вузла обліку тощо. У разі виявлення Оператором ГРМ пошкодження лічильника газу, внаслідок чого витрата (споживання) природного газу лічильником газу не обліковується або обліковується некоректно (не в повному обсязі), та за умови відсутності несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу визначення об`єму спожитого природного газу здійснюється виходячи з 70 відсотків граничних об`ємів споживання природного газу населенням з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв за період з дня останнього контрольного зняття показань лічильника (контрольного огляду вузла обліку або його перевірки) до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку на його усунення. У разі виявлення Оператором ГРМ позаштатного режиму роботи лічильника газу, внаслідок чого витрата (споживання) природного газу лічильником газу не обліковується або обліковується некоректно (не в повному обсязі), та за умови відсутності несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу визначення об`єму спожитого природного газу здійснюється залежно від середньомісячного (середньодобового) обсягу споживання природного газу за аналогічний період (опалювальний або міжопалювальний) попереднього року або фактичний період споживання (опалювальний або міжопалювальний), якщо він становить менше шести місяців за період з дня останнього контрольного зняття показань лічильника (контрольного огляду вузла обліку або його перевірки) до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку на його усунення ( п.8 глави 3 розділу ХІ Кодексу ГРМ). Згідно викладеного вище, позивачем доведено належними та допустимими доказами факт наявності порушення, що полягає у невідповідності метрологічних характеристик ДСТУ 336-96, невідповідність лічильника вимогам Р50-071-98, в результаті чого, відповідачу було правомірно розраховано вартість необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу з 06.12.2017 до 01.02.2018 , що становить 19311, 38 грн. Вказані обставини не ставились під сумнів відповідачем, заперечень, щодо позовних вимог не вказав. Разом з тим, відповідач, у своїй заяві, вважає, що у даному випадку слід застосувати наслідки спливу строку позовної давності, оскільки в результаті засідання комісії, акт-розрахунок складено 27.02.2018, а позовну заяву до суду подано 13.09.2024, тобто з пропуском трирічного строку позовної давності. Суд вважає за необхідне зазначити, що не приймає до уваги заяву відповідача про застосування строку позовної давності, виходячи з наступного. Відповідно до статті 256ЦКУкраїни позовна давність - це строк, в межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Одним з видів порушення зобов`язання є прострочення - невиконання зобов`язання в обумовлений сторонами строк. Відповідно до статті 253ЦКУкраїни перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. Загальна позовна давність встановлена тривалістю у три роки (ст. 257 ЦК України). Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові (ч. 4 ст. 267 ЦК України). Відповідно до ч. 1 ст. 261 ЦК України перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. Відповідно до ч. 5 ст. 261 ЦК України, за зобов`язаннями з визначеним строком виконання перебіг позовної давності починається зі спливом строку виконання. Зобов`язаннями, строк виконання яких не визначений або визначений моментом вимоги, перебіг позовної давності починається від дня, коли у кредитора виникає право пред`явити вимогу про виконання зобов`язання. Якщо боржникові надається пільговий строк для виконання такої вимоги, перебіг позовної давності починається зі спливом цього строку. Тлумачення частини першої та п`ятої статті 261 ЦК України свідчить, що потрібно розрізняти початок перебігу позовної давності залежно від виду позовних вимог. Вимога про визнання правочину недійсним відрізняється від вимоги про виконання зобов`язання не лише по суті, а й моментом виникнення права на захист. Для вимоги про визнання правочину недійсним перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалась, або могла довідатись про вчинення цього правочину. Натомість для вимоги про виконання зобов`язання початок перебігу позовної давності обумовлюється виникненням у кредитора права на вимогу від боржника виконання зобов`язання. Зазначена правова позиція викладена в Постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 14.03.2018 року у справі № 464/5089/15. Враховуючи зазначене, початок перебігу позовної давності в наявних правовідносинах пов`язаний з моментом задоволення комісією з розгляду актів про порушення акта про порушення № 10302 від 08.02.2018 р. та розрахунку вартості об`єму спожитого природного газу, що оформлено протоколом засідання комісії та Актом-розрахунку необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу від 27.02.2018. Пунктом 12 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України встановлено, що «Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину» (розділ доповнено п.12 згідно з Законом №540-ІХ від 30.03.2020). Крім того, Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» № 64/2022 воєнний стан було запроваджено з 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. У подальшому воєнний стан неодноразово було продовжено у зв`язку з триваючою повномасштабною збройною агресією російської федерації та який триває на ухвалення судового рішення у даній справі. Згідно Закону України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо норм дії воєнного стану» № 2120-IX від 15.03.2022 року розділс "Прикінцеві та перехідні положення" Цивільного кодексу України доповнено пунктом 19 такого змісту: У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257-259, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії. Сплив строків позовної давності починається з 27.02.2018 року. Час дії карантину розпочався у березні 2020 року, воєнний стан в Україні введено 24.02.2022 року. Позовна заява у даній справі була подана позивачем 19.09.2024 року. Тож, суд не вбачає підстав застосування строку позовної давності. Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги АТ «Оператор газорозподільної системи «Полтавагаз» до [PERSON] , про стягнення вартості необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу у розмірі 19311, 38 грн. слід задовольнити. У відповідності до ст.141 ЦПКУкраїни з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сплачений судовий збір у розмірі 3028,00 грн.

Outcome: approved