Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-17 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду від імені та в інтересах недієздатного [PERSON] з даною позовною заявою, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що [INFO] в с. Сокиринці померла [PERSON] . Спадкоємцями першої черги після її смерті є [PERSON] та [PERSON] , які прийняли спадщину. Рішенням Вінницького районного суду Вінницької області від 13.11.2017 визнано за [PERSON] в порядку спадкування за законом право власності на 1/2 частину житлового будинку з господарськими будівлями по [ADDRESS] , який належав [PERSON] на підставі договору дарування від 28.04.2000 та на 1/2 частину земельної ділянки площею 0, 2500 га., з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування житлового будинку та 1/2 частину земельної ділянки площею 0, 4308 га., з цільовим призначенням для ведення особистого підсобного господарства, які розташовані на території Сокиринецької сільської ради та належали [PERSON] на підставі державного акту серії ВН № 3134. Рішення суду набрало законної сили 09.02.2018 відповідно до постанови Апеляційного суду Вінницької області. Відповідачка [PERSON] є співвласницею іншої половини спадкового майна. Проте, свої права на нього у встановленому законом порядку не оформляє. З метою реєстрації права власності належної [PERSON] 1/2 частини житлового будинку та земельних ділянок [PERSON] звернувся до Хижинецької сільської ради та ДП «Центр державного земельного кадастру». Проте йому було відмовлено в виготовленні технічної документації та визначені в натурі меж земельної ділянки в зв`язку з тим, що відповідачка категорично заперечує проти цього. Внаслідок цього [PERSON] позбавляється своїх законних прав власника. Сумісне володіння успадкованим майном є неможливим, прийти до згоди з відповідачкою щодо розподілу успадкованого майна вони не можуть. Тому позивач просив виділити в натурі належну [PERSON] на праві спільної часткової власності в порядку спадкування за законом: 1/2 частину житлового будинку з господарськими будівлями, який знаходиться в [ADDRESS] ; 1/2 частину земельної ділянки, яка знаходиться на території Сокиринецької сільської ради з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування житлового будинку і господарських будівель площею 0, 2500 га.; 1/2 частину земельної ділянки яка знаходиться на території Сокиринецької сільської ради з цільовим призначенням для ведення особистого підсобного господарства площею 0, 4308 га. (а.с. 1 - 2 т. 1) Ухвалою суду від 09.08.2018 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження, справу вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження (а.с. 21 т. 1). Ухвалою суду від 22.11.2018 закрито підготовче провадження, витребувано з КП «ВООБТІ» для огляду в судовому засіданні інвентаризаційну справу на будинок [ADDRESS] , та витребувано з Управління Держгеокадастру у Вінницькій області (м. Вінниця, вул. Келецька, 63) належним чином завірену копію технічної документації на земельну ділянку площею 0, 25 га та земельну ділянку площею 0, 4308 га, які знаходяться за адресою: [ADDRESS] (а.с. 32 т. 1). Ухвалою суду від 05.03.2019 задоволено клопотання представника позивача, призначено по справі судову будівельно-технічну та земельно-технічну експертизу, проведення якої доручено експертам Вінницької торгово-промислової палати. На вирішення експерта поставлено такі питання: які технічно можливі варіанти розподілу житлового будинку, що розташований за адресою: [ADDRESS] , з урахуванням рівності часток співвласників по 1/2 частці?; які технічно можливі варіанти розподілу земельної ділянки площею 0, 2500 га, з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування житлового будинку, що розташований за адресою: [ADDRESS] , з урахуванням рівності часток співвласників по 1/2 частці?; які технічно можливі варіанти розподілу земельної ділянки площею 0, 4308 га, з цільовим призначенням для ведення особистого підсобного господарства, що розташований за адресою: [ADDRESS] , з урахуванням рівності часток співвласників по 1/2 частці? Провадження у справі зупинено до отримання висновку експертизи (а.с. 58 59 т. 1). Ухвалою суду від 01.08.2019 задоволено клопотання сторони позивача, адвоката Зінченка А.А., зобов`язано ФОП [PERSON] виготовити технічну документацію із землеустрою, щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) площею 0, 2500 га з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку, та технічну документацію із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) площею 0, 4308 га з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства, які знаходяться за адресою: [ADDRESS] (а.с. 152 т. 1). Ухвалою суду від 08.09.2020 поновлено провадження по справі у зв`язку з виконанням експертизи (а.с. 247 т. 1). 06.10.2020 представник [PERSON] , який діяв в інтересах [PERSON] , адвокат Зінченко А.А. подав до суду клопотання про зупинення провадження у справі у зв`язку зі смертю [PERSON] , який помер [INFO] , до залучення до участі у справі правонаступника (а.с. 2 т. 2). Ухвалою суду від 09.10.2020 провадження у справі за позовом [PERSON] , який діє в інтересах недієздатного [PERSON] до [PERSON] про поділ спадкового майна зупинено до залучення до участі у справі правонаступника чи його законного представника (а.с. 6 т. 2). Ухвалою суду від 31.01.2022 поновлено провадження у справі (а.с. 33 т. 2). Ухвалою суду від 29.08.2022 задоволено клопотання [PERSON] , проведено заміну позивача в особі [PERSON] на належного позивача [PERSON] (а.с. 47 т. 2). В подальшому, за наслідком встановлення кола спадкоємців [PERSON] , ухвалою суду від 08.06.2023 [PERSON] залучено до участі у справі як правонаступника померлого позивача [PERSON] (а.с. 126 т. 2). 30.01.2024 позивачі подали до суду заяву про уточнення позовних вимог, відповідно до якої просили суд здійснити поділ спільного майна за запропонованими експертом варіантами (а.с. 154 т. 2). Ухвалою судді Вінницького районного суду Вінницької області Васильєвої Т.Ю. від 17.04.2024 дану цивільну справу прийнято до провадження, призначено судовий розгляд по суті (а.с. 174 т. 2). 23.09.2024 представник позивача [PERSON] подав до суду заяву про уточнення позовних вимог, якою змінив заявлені позовні вимоги та виклав їх в новій редакції, а саме: здійснити поділ спільного майна, визнавши за позивачами [PERSON] та [PERSON] право спільної часткової власності по 1/2 за кожним на частину житлового будинку з прибудовами, господарськими будівлями та спорудами, а також земельних ділянок, що є предметом позову, згідно варіанту № 1 за результатами висновку експерта, що позначені рожевим кольором в дадатках до висновку судової експертизи, припинивши право спільної часткової власності [PERSON] на вказані частки, та залишити у їх з відповідачем спільній власності земельну ділянку, визначену згідно варіанту № 1 за результатами висновку експерта, позначену сірим кольором, стягнути з них на користь [PERSON] грошову компенсацію у розмірі 9 653, 00 грн, по 4 826, 50 грн. з кожного, та стягнути з відповідача судові витрати, пов`язані з розглядом справи (а.с. 195 т. 2). Ухвалою суду від 23.09.2024 прийнято вищевказані уточнені позовні вимоги до розгляду та продовжено розгляд справи (а.с. 199). В судовому засіданні в ході судового розгляду позивачі та їх представник підтримали змінені позовні вимоги, просили їх задовольнити та здійснити поділ спільного спадкового майна, яке належало первісному позивачу та відповідачці на праві спільної часткової власності в порядку спадкування, в натурі відповідно до змінених позовних вимог, а саме за запропонованими судовим експертом варіантами, де їм виділити в натурі в спільну часткову власність частку майна, позначену в додатках до судової експертизи рожевим кольором, а відповідачці, відповідну частку в майні, що позначена в висновку судового експерта голубим кольором за варіантами № 1, зазначеними у відповідних додатках до висновку судової експертизи, та врахувати частку земельної ділянки, що підлягає залишенню в їх спільній власності. Щодо розподілу судових витрат на проведення судової експертизи, враховуючи їх понесення позивачем [PERSON] в повному обсязі, просили стягнути з відповідачки третю частину таких витрат. Відповідач в судовому засіданні змінені позовні вимоги визнала, пояснила, що не заперечує проти розподілу спільного майна за варіантом судової експертизи, запропонованим позивачами. Проти стягнення з неї третьої частини вартості судових витрат не заперечує, вважає такий розподіл судових витрат справедливим. Дослідивши матеріали справи та оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов наступного висновку. Так, судом встановлено наступні фактичні обставини справи. Рішенням Вінницького районного суду Вінницької області від 03.12.2014 по справі № 128/4064/14-ц [PERSON] було визнано недієздатним, встановлено над ним опіку та призначено опікуном [PERSON] (а.с. 3 4 т. 1). Рішенням Вінницького районного суду Вінницької області від 13.11.2017 по справі № 128/2602/15-ц задоволено позов [PERSON] , який діяв від імені та в інтересах недієздатного [PERSON] до [PERSON] . Визнано за [PERSON] в порядку спадкування за законом після смерті дружини [PERSON] , померлої [INFO] на: 1/2 частину житлового будинку з господарськими будівлями по [ADDRESS] , який належав [PERSON] на підставі договору дарування від 28.04.2000 та на 1/2 частину земельної ділянки площею 0, 2500 га., з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування житлового будинку, та 1/2 частину земельної ділянки площею 0, 4308 га., з цільовим призначенням для ведення особистого підсобного господарства, які розташовані на території Сокиринецької сільської ради та належали [PERSON] на підставі державного акту серії ВН № 3134, що підтверджується копією даного рішення. Дане рішення залишено без змін постановою Апеляційного суду Вінницької області від 09.02.2018 (а.с. 5 6, 7 9 т. 1). Відповідно до копії Державного акту на право приватної власності на землю, виданого [PERSON] , на підставі рішення 14 сесії 23 скликання Сокиринецької сільської ради народних депутатів від 26.07.2000 їй передано у приватну власність земельну ділянку площею 0, 6808 га. в межах згідно з планом, що розташована на території Сокиринецької сільської ради, призначена для будівництва та обслуговування жилого будинку і господарських будівель 0, 2500 га., ведення особистого підсобного господарства 0, 4308 га. (а.с. 11 т. 1). Згідно копії технічного паспорта на житловий будинок індивідуального житлового фонду, складеного 29.03.2000, будинок, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , в цілому складався з житлового будинку літера «А», веранди літера «а», ганку, літньої кухні, сараю погребу літера «Б», гаражу, сараю літера «В», огорожі № 1-3, криниці № 4 (а.с. 12 14 т. 1). Згідно листів Хижинецької сільської ради Сокиринецької об`єднаної територіальної громади Вінницького району Вінницької області від 18.06.2018 та ДП «Центр державного земельного кадастру» 11.06.2018 [PERSON] вживав заходи для виготовлення технічної докуметації, оформлення та реєстрації спільної часткової власності на земельну ділянку, згідно рішення суду, але отримав відмови, враховуючи, що між співвласниками спірних земельних ділянок відсутня згода щодо порядку володіння житловим будинком та земельними ділянками, зазначено, що право власності на спірні земельні ділянки може бути оформлено лише після поділу вказаного нерухомого майна в натурі (а.с. 15 16 т. 1). На виконання ухвали суду від 01.08.2019 ФОП [PERSON] було виготовлено технічну документацію із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) площею 0, 2500 га. з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку, та технічну документацію із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) площею 0, 4308 га. з цільовим призначенням для ведення особистого підсобного господарства, які знаходяться за адресою: [ADDRESS] . За наслідком її виготовлення Відділом у Вінницькому районі Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області здійснено державну реєстрацію: земельної ділянки з кадастровим номером 0520686300:04:001:0132, площею 0, 1404 га, цільове призначення: для ведення особистого селянського господарства; земельної ділянки з кадастровим номером 0520686300:02:001:0246, площею 0, 2500 га, цільове призначення: для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд; земельної ділянки з кадастровим номером 0520686300:04:001:0247, площею 0, 2904 га, цільове призначення: для ведення особистого селянського господарства (а.с. 65 132 т. 1). Відповідно до висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи № ОС-347, складеного 15.06.2020, на підставі проведеного дослідження, наявних матеріалів цивільної справи, враховуючи результати проведеного натурного обстеження об`єктів дослідження, на розгляд суду надано варіанти 1 - 2 розподілу приміщень житлового будинку з прибудовою, господарськими будівлями і спорудами, розташованого по [ADDRESS] , наближені до ідеальних часток (1/2 та 1/2 частки), з визначенням грошової компенсації одній із сторін за відхилення від ідеальної частки. Надано варіанти 1 - 4 розподілу земельної ділянки площею 0, 2500 га, кадастровий номер 0520686300:02:001:0246, з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, що розташована по [ADDRESS] , згідно часток 1/2 та 1/2, що графічно відображені на план-схемах в додатках 12-15 до висновку та описані в досліджувальній частині. Надано варіанти 1-2 розподілу земельної ділянки з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства, кадастровий номер 0520686300:02:001:0247, площею 0, 2904 га, що розташована за адресою: [ADDRESS] , згідно часток 1/2 та 1/2, що графічно відображені на план-схемах в додатках 16 - 17 до висновку та описані в досліджувальній частині. Надано варіанти 1 - 2 розподілу земельної ділянки з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства, кадастровий номер 0520686300:04:001:0132, площею 0, 1404 га, що розташована за адресою: [ADDRESS] , згідно часток 1/2 та 1/2, що графічно відображені на план-схемах в додатках 18 19 до висновку та описані в досліджувальній частині (а.с. 155 246 т. 1). [INFO] помер первісний позивач [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого виконавчим комітетом Хижинецької сільської ради Вінницького району Вінницької області 25.05.2020 (а.с. 3 т. 2). Відповідно до копії спадкової справи № 30/2020 до майна померлого [INFO] [PERSON] , заведеної Приватним нотаріусом Вінницького районного нотаріального округу Білозарецькою О.Ю., спадкоємцями є син померлого [PERSON] та онука померлого [PERSON] , які прийняли спадщину (а.с. 67 85), в зв`язку з чим вони є правонаступниками первісного позивача за даним позовом [PERSON] . Оскільки їх було залучено до участі в справі в ході судового розгляду, судом прийнято їх змінені позовні вимоги до розгляду, за якими вони просять поділити в натурі майно, яке належало первісному позивачу та відповідачці на праві спільної часткової власності, виділити їм в натурі у спільну частку власність, як спадкоємцям первісного позивача, обраний ними варіант за наслідком проведеної судової експертизи щодо кожного об`єкту нерухомого майна. Згідно з положеннями ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Статтею 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Стаття 16 ЦК України передбачає, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Згідно з ч. 1\~ст. 13 ЦПК України\~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно ст.ст. 1217, 1218\~ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. За приписами ч. 1 ст.\~1216\~ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно з ч.ч. 1, 3 ст.\~1268\~ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Поділ спадщини і виділ частки спадкоємця здійснюються на підставі положень ст.ст. 364-367 ЦК України, що регулюють процедуру поділу (виділу частки) майна, що є об`єктом права спільної часткової власності з урахуванням особливостей поділу спадкового майна, визначеного нормами спадкового права. Поділ спадщини і виділ частки спадкоємця здійснюються на підставі положень ст.ст. 364 367 ЦК України, що регулюють процедуру поділу (виділу частки) майна, що є об`єктом права спільної часткової власності з урахуванням особливостей поділу спадкового майна, визначеного нормами спадкового права. Згідно з частиною першою, третьою статті 364 ЦК України, співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації. Відповідно до\~статті 367\~ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється. Виходячи з аналізу змісту норм статей 183, 358, 364 ЦК України, виділ часток (поділ) нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін буде виділено нерухоме майно, яке за розміром відповідає розміру часток співвласників у праві власності. У спорах про поділ будинку в натурі учасникам спільної часткової власності на будинок може бути виділено відокремлену частину будинку, яка відповідає розміру їх часток у праві власності. Виділ часток (поділ) будинку, що перебуває в спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або в разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників, то з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась. Подібні висновки викладені Верховним Судом у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 25 вересня 2019 року у справі № 712/9240/16-ц (провадження № 61-13395св19), у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 25 вересня 2019 року у справі № 205/9065/15-ц (провадження № 61-21409св18),\~у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів\~Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 05 лютого 2020 року у справі № 283/79/18 (провадження № 61-14072св19), у постанові Верховного Суду у складі постійної колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 13 лютого 2019 року у справі № 713/2132/17 (провадження № 61-38145св18). У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 26 грудня 2019 року у справі № 171/228/15-ц (провадження № 61-5812св19) зазначено: «визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування будинком, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників. Оскільки учасники спільної часткової власності мають рівні права щодо спільного майна пропорційно своїй частці в ньому, то, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), суд повинен передати співвласнику частину нерухомого майна, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо, без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню майна». Відповідно до положень частин першої, третьої та четвертої статті 88 ЗК України, володіння, користування та розпорядження земельною ділянкою, що перебуває у спільній частковій власності, здійснюються за згодою всіх співвласників згідно з договором, а у разі недосягнення згоди - у судовому порядку. Учасник спільної часткової власності має право вимагати виділення належної йому частки із складу земельної ділянки як окремо, так і разом з іншими учасниками, які вимагають виділення, а у разі неможливості виділення частки - вимагати відповідної компенсації. У постанові\~Верховного Суду\~у складі\~колегії суддів\~Першої судової\~палати Касаційного\~цивільного суду\~від 23\~червня 2022\~року у справі № 587/666/17 (провадження № 61-3785св22) висловлено позицію, що при вирішенні спору про поділ в натурі земельної ділянки, визначаючи варіанти такого поділу, суд повинен виходити з розміру часток кожного зі співвласників на нерухоме майно, наявності порядку користування земельною ділянкою, погодженого власниками або визначеного на підставі відповідного договору, оформленого у встановленому законом порядку. Якщо суд установить, що співвласники визначили порядок користування й розпорядження земельною ділянкою, для зміни якого відсутні підстави, він ухвалює рішення про застосування саме такого варіанту поділу. Якщо ж відсутній погоджений або встановлений порядок користування земельною ділянкою, то суд здійснює поділ в натурі земельної ділянки з дотриманням розміру часток кожного співвласника у нерухомому майні та забезпеченням вільного користування кожним зі співвласників належним йому майном. Щодо обраного правонаступниками позивача способу захисту своїх права як співвласників спірного майна, суд зауважує, що Велика Палата Верховного Суду у постанові від 04.12.2019 по справі № 917/1739/17 зазначила, що саме на суд покладено обов`язок надати правову кваліфікацію відносинам сторін виходячи із фактів, установлених під час розгляду справи, та визначити, яка правова норма підлягає застосуванню для вирішення спору. Самостійне застосування судом для прийняття рішення саме тих норм матеріального права, предметом регулювання яких є відповідні правовідносини, не призводить до зміни предмета позову та/або обраного позивачем способу захисту. У\~постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 19 травня 2021 року у справі № 501/2148/17\~зроблено висновок, що\~поняття "поділ" та "виділ" не є тотожними. При поділі майно, що знаходиться в спільній частковій власності, поділяється між усіма співвласниками і правовідносини спільної часткової власності припиняються. При виділі частки правовідносини спільної часткової власності, як правило, зберігаються, а припиняються лише для співвласника, частка якого виділяється. Винятком з цього правила є ситуація, коли майно належить на праві спільної часткової власності двом співвласникам, - тоді має місце поділ спільного майна. Тобто, поділ спільного майна відрізняється від виділу частки співвласника або припинення його права на частку в спільному майні однією суттєвою ознакою -\~у разі поділу майна право спільної часткової власності на нього припиняється. Тому суд приходить до висновку, що в даному випадку має місце саме поділ майна на підставі ст. 367 ЦК України з виділенням відповідного майна в натурі кожному із співвласників, результатом чого є припинення правовідносин спільної часткової власності між сторонами, а тому підстав для вирішення судом вимоги про припинення права спільної часткової власності на майно немає, оскільки внаслідок поділу майна в натурі право спільної часткової власності на нього припиняється в силу закону та окремого вирішення судом не потребує. Обираючи один із запропонованих варіантів поділу спірного майна в натурі, згідно наданого суду висновку експерта, суд враховує думку сторін по справі та приходить до висновку про обґрунтованість поділу будиноковолодіння в натурі за варіантом 1 судової експертизи, який передбачає найменший відступ від ідеальних часток в праві спільної часткової власності сторін, з стягненням грошової компенсації з позивачів на користь відповідача в сумі 9\~653, 00 грн, тобто по 4\~826, 50 грн. з кожного. Вирішуючи питання про поділ земельної ділянок з кадастровими номерами: 0520686300:02:001:0246, 0520686300:02:001:0247, 0520686300:04:001:0132, суд враховує, що дані земельні ділянки входять до складу спільної власності позивачів та відповідача, запропоновані варіанти їх поділу також відповідають розміру ідеальних часток сторін у праві спільної часткової власності, та приходить до висновку про обґрунтованість їх поділу за запропонованим позивачами варіантом, згідно судової експертизи. При цьому, відповідач в судовому засіданні погодилась на поділ майна за запропонованим варіантом позивачів відповідно до висновку експерта та будь-якого іншого варіанту поділу спільного майна сторін в натурі відповідачем в ході судового розгляду не надано. Невідповідності запропонованому позивачами варіанту поділу спільного майна в натурі фактичному користуванню чи неврахування ними обставин, що мають істотне значення при визначенні варіантів поділу спільного майна в натурі, відповідачем не доведено жодним належним та допустимим доказом. Повно та\~всебічно дослідивши\~обставини справи,\~перевіривши їх\~доказами,\~які оцінено\~на предмет\~належності,\~допустимості,\~достовірності,\~достатності та\~взаємного зв`язку, суд приходить до висновку, що позовні вимоги (згідно уточнених позовних вимог) підлягають задоволенню шляхом поділу належних сторонам на праві спільної часткової власності житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами та земельних ділянок, за яким кожному із співвласників виділяються в натурі відповідні приміщення та споруди, а також земельні ділянки за запропонованими позивачами варіантами поділу, згідно висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи. Відповідно до рішення «Проніна проти України» № 63566/00, §23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року, п. 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пунктом 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE (Серявін та інші проти України), №4909/04, §58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Так, за приписами ч. 1\~ст. 133 ЦПК України\~- судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Враховуючи, що первісного позивача [PERSON] , правонаступниками якого залучені [PERSON] та [PERSON] , звільнено від сплати судового збору, суд не вирішує питання про його стягнення з відповідача. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, крім іншого, витрати пов`язані із проведенням експертизи. Як встановлено з матеріалів справи, ухвалою суду від 05.03.2019 за клопотанням позивача у справі було призначено судову будівельно-технічну експертизу та судову земельно-технічну експертизу, вартість якої, відповідно до листа Вінницької торгово-промислової палати становить 14\~040 грн. З урахуванням думки позивачів про розподіл витрат на проведення експертизи, які вважають, що такі витрати мають бути розподілені між учасниками судового розгляду в рівних частках, з відповідача підлягає стягненню 1/3 частини таких судових витрат на проведення експертизи, що становить по 4\~680 грн (14\~040 грн / 3). Також суд вважає за необхідне роз`яснити учасникам справи положення ч.ч. 4, 5 ст. 268 ЦПК України, що у разі неявки всіх учасників справи в судове засідання, яким завершується розгляд справи, суд підписує рішення без його проголошення. Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved