Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-24 00:00:00

1. Позиція позивача. 21 серпня 2024 року [PERSON] подала до Заводського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області матеріали позовної заяви до Кам`янської міської ради Дніпропетровської області, третя особа: Другої Кам`янська державна нотаріальна контора Дніпропетровської області «про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини». Згідно до змісту позовних вимог позивач просить: - визначити, їй [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , додатковий строк в 3 (три) місяці з дня набрання законної сили для подання нею в нотаріальну контору заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . В обґрунтування позовної заяви позивачка [PERSON] зазначила, що [PERSON] , яка померла [INFO] , була матір`ю її чоловіка [PERSON] , який помер в 2019 році. Після смерті чоловіка вона, [PERSON] , доглядала за своєю свекрухою - [PERSON] , оскільки крім неї не залишилось нікого. Вони проживали в її квартирі в [ADDRESS] . Тамара Михайлівна не повідомляла [PERSON] про те, що на її ім`я вона склала заповіт, про існування заповіту їй не було відомо. Однак, як виявилося, за життя 19 лютого 2020 року [PERSON] , склала заповіт, який був посвідчений Бурлік С.С. державним нотаріусом Другої кам`янської нотаріальної контори Дніпропетровської області. Відповідно до змісту заповіту, вона заповідала [PERSON] все своє майно, включаючи квартиру, розташовану за адресою: [ADDRESS] . Після смерті [PERSON] залишилася спадщина, що складається з квартири, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Квартира належала їй на праві власності на підставі договору купівлі-продажу від 25.03.2003 року та свідоцтва про право на спадщину за законом від 18.06.2014 року виданого Третьою Дніпродзержинською державною нотаріальною конторою. Спадкоємців, які прийняли спадщину після померлої [PERSON] станом на сьогодні не має, свідоцтво про право на спадщину не видавалось. Надалі вона звернулась до Другої Кам`янської державної нотаріальної контори з завою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] . Однак, постановою від 07 серпня 2024 року їй було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після померлої [INFO] [PERSON] , у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини Стосовно пропущеного строку, зазначила, що він був пропущений з поважних причин. У січні 2024 року [PERSON] зазнала серйозної травми закритий трьохкісточковий перелом правої гомілки зі зміщенням та підвивихом стопи на зовні. 3 22 січня 2024 р. по 16 лютого 2024 року вона перебувала на стаціонарному лікуванні, під час якого їй була проведена операція. Через наявний у неї цукровий діабет, остеопороз, після операції не могла самостійно пересуватися навіть за допомогою милиць. З березня по липень 2024 року вона проходила реабілітацію. Лише на початку липня 2024 року вона змогла самостійно пересуватися. 17 липня 2024 року, вона поїхала до квартири за адресою [ADDRESS] , яка належала [PERSON] , щоб прибратися в ній. Саме тоді вона виявила в квартирі заповіт, складений на її ім`я, а також документи про право власності на квартиру. До цього моменту вона не була обізнана про те, що [PERSON] заповідала все своє майно їй. Отже, з огляду на зазначені обставини, вона не могла скористатися своїм правом на прийняття спадщини через необізнаність про існування заповіту, складеного на її користь, та через стан свого здоров`я. Виходячи з цього, вважаю, що дана причина не повинна перешкоджати реалізації її законного права на прийняття спадщини, та просить суд, встановити їй додатковий строк для прийняття спадщини. 2. Позиція відповідача та третьої особи. Представник Кам`янської міської ради Дніпропетровської області просить проводити розгляд справи за його відсутності, прийняти рішення згідно з нормами чинного законодавства України. Третя особа, Друга Кам`янська державна нотаріальна контора Дніпропетровської області, про дату судового засідання були повідомлені належним чином, просять розгляд справи проводити за відсутності їх представника. 3. Процесуальні питання пов`язані з розглядом справи. 21 серпня 2024 року позивачка [PERSON] подала до Заводського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області матеріали позовної заяви до Кам`янської міської ради Дніпропетровської області, третя особа: Перша Кам`янська державна нотаріальна контора «про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини», а також клопотання про витребування спадкової справи (а.с.1-3). 21.08.2024 року протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями цивільну справу № 208/8202/24 передано судді Гречаній В.Г. (а.с. 21). 26 серпня 2024 року Ухвалою судді Заводського районного суду м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області провадження по цивільній справі відкрито в порядку загального позовного провадження та призначено до підготовчого судового засідання (а.с.23). 26.08.2024 року Ухвалою судді Заводського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області, клопотання позивача [PERSON] про витребування доказів задоволено (а.с.24). 23.09.2024 року до суду надійшла заява від представника відповідача Кам`янської міської ради, у якій просить проводити розгляд справи за відсутності їх представника, прийняти рішення згідно з нормами чинного законодавства України. 08.10.2024 року, на виконання ухвали судді Заводського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 26 серпня 2024 року до суду надійшла копія спадкової справи № 433/2024 заведена після померлої [INFO] [PERSON] . 14.11.2024 року від завідувача Другої Кам`янської державної нотаріальної контори Астахової О.С. до суду надійшло клопотання, згідно до якого просить розгляд справи проводити без участі їх представника. 04.11.2024 року від представника позивача, адвоката Швець М.В. до суду надійшла заява, в якій він просить закрити підготовче судове засідання, та призначити до судового розгляду, свої позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Ухвалою судді Заводського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 04 листопада 2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті. 25.11.2024 року представника адвокат Швець М.В., який діє в інтересах позивача [PERSON] , надав до суду заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх хадовольнити. Відповідно до ст.211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Згідно з ч.2 ст.247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Враховуючи вимоги ст.6 Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод, відповідно до якої кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків, суд вважає, що справу слід вирішити в межах тих доказів, які були отримані в ході судового розгляду, а також на підставі наявних письмових доказів, які містяться у матеріалах справи. Дотримуючись принципів змагальності та диспозитивності судового процесу, оцінивши докази з точки зору належності, допустимості та достатності, суд дійшов висновку, що неявка сторін не є перешкодою для розгляду справи, оскільки в матеріалах справи достатньо доказів про права та взаємовідносини сторін. 4. Фактичні обставини встановлені судом. 06 листопада 1975 року зареєстровано шлюб між [PERSON] та [PERSON] що підтверджується свідоцтвом про реєстрацію шлюбу серії [NUMBER] від 06 листопада 1975 року, виданого Дніпровським районним відділом РАГС м.Дніпродзержинська, актовий запис № 582. [INFO] помер [PERSON] , що підтверджено копією свідоцтва про його смерть серії [NUMBER] , актовий запис № 975 від 30 грудня 2019 року проведений Дніпровським районним у місті Кам`янське відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південо-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) (а.с. 12). [INFO] помела [PERSON] , що підтверджено копією свідоцтва про її смерть серії [NUMBER] , актовий запис № 71 від 17 січня 2024 року проведений Південним відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Кам`янське Кам`янського району Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) (а.с. 10). Згідно до заповіту від 19 лютого 2020 року, посвідченого державним нотаріусом Другої кам`янської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області Бурдік С.С, витягу про реєстрацію в спадковому реєстрі, [PERSON] заповіла все належне їй майно [PERSON] (а.с. 8-9). Державний нотаріус Другої кам`янської державної нотаріальної контори 07 серпня 2024 року винесла постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій [PERSON] через пропуск 6-ти місячного строку (а.с. 7). 5. Норми права, які застосовує суд, мотиви їх застосування. Згідно ч. 1 ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно дост.1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Відповідно до ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Указом Президента України від 24.02.2022 року№64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року. Крім того, на даний час воєнний стан в Україні не закінчено та продовжено. Особливості спадкування під час воєнного стану, на сьогодні, регулюється постановою Кабінету Міністрів України «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» від 28.02.2022 року № 164.Окрім того,Наказом Міністерства юстиції України «Про затвердження змін до деяких нормативно-правових актів у сфері нотаріату» від 11.03.2022 року № 1118/5,що набрав чинності 19.03.2022 року, були внесені зміни в Порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затверджений наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року № 296/5. Пунктом 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 року№164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» зі змінами, внесеними постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.2022 року № 480 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо діяльності нотаріусів та функціонування єдиних та державних реєстрів, держателем яких є Міністерство юстиції, в умовах воєнного стану» установлено, що на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Постановою Кабінету Міністрів України від 24.06.2022 року№719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану» внесено зміни до п. 3постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 року№164та встановлено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Постановою Кабінету Міністрів України від 09 травня 2023 року №469 внесені зміни що вносяться до постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату, державної реєстрації та функціонування державних електронних інформаційних ресурсів в умовах воєнного стану, які набирають чинності через місяць з дня її опублікування. Даним нормативним актом п. 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» виключено. Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ст.1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. У пункті 24 (абз.6) Постанови Пленуму Верховного суду України №7від 30.05.2008року «Про судову практику у справах про спадкування» зазначено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Верховний Суд у постанові від 26.06.2019 по справі № 565/1145/17 зазначив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1)тривала хвороба спадкоємців; 2)велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3)складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4)перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5)необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Суд зазначає, що пропущений позивачем строк для подання заяви про прийняття спадщини є незначним, оскільки даний строк закінчився 16.07.2024 року, а [PERSON] звернулась до нотаріусу із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину 07.08.2024 року. Отже, оцінюючи наведені позивачем причини пропуску строку звернення за оформленням спадкових прав, суд вважає їх поважними, оскільки встановлено, що позивачка пропустила встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини з поважних причин, так як вважала, що фактично прийняла спадщину після смерті [PERSON] , оскільки проживала у спадковій квартирі разом з матір`ю її померлого чоловіка на момент її смерті, та не знала про існування заповіту. Матеріалами справи підтверджується, той факт що тривалий час [PERSON] перебувала у лікарні на стаціонарному лікуванні через серйозну травму, та не мала можливості самостійно пересуватися, копія виписки з медичної картки додана до матеріалів справи. 6. Висновки суду. На підставі викладеного, виходячи із завдань цивільного судочинства, принципів верховенства права, пропорційності, суд вважає, що позивач своєчасно не прийняв спадщину з поважних причин, у зв`язку з цим наявні підстави для застосування до спірних правовідносин положень ч.3 ст.1272 ЦК України, тобто можливо визначення додаткового строку для подання позивачем заяви про прийняття спадщини, тому суд вважає, що в даному випадку наявні всі законні підстави для ухвалення рішення про задоволення позову. Враховуючи, що позивач з вимогою про повернення сплаченого судового збору не звертався, судовий збір залишається за позивачем.

Outcome: approved