Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-12 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, яким вказав, що [INFO] померла його рідна баба [PERSON] . Через п`ять днів після смерті баби, [INFO] , в місті Зосін, Республіки Польща раптово померла його матір, [PERSON] . У власності його матері перебувало нерухоме майно, зокрема житловий будинок в [ADDRESS] , де до дня смерті була зареєстрована та постійно проживала його баба [PERSON] . Його матір була зареєстрована і постійно проживала в м. Володимирі Волинської області. Після її смерті відкрилась спадщина за законом на усе належне їй майно, яку він як єдиний спадкоємець, звернувшись в установлений законом строк, із відповідною заявою до приватного нотаріуса Володимирського районного нотаріального округу. Після оформлення спадкових прав на майно матері він продав належний їй при житті житловий будинок в селі Сусваль, за вказаною вище адресою, в якому мешкала його баба і усі її речі, в тому числі й документи, завіз у свій будинок за місцем реєстрації у [ADDRESS] , для зберігання. У серпні 2024 року, розбираючи речі та документи баби - [PERSON] , він випадково знайшов складений нею заповіт, посвідчений Оваднівською сільською радою, 07 жовтня 2010 року, де на випадок своєї смерті, вона заповіла своїй доньці, [PERSON] , земельну ділянку, площею 4.03 га, котра розташована на території Оваднівської сільської ради та призначена для ведення особистого селянського господарства. Окрім заповіту, він знайшов Державний акт на право власності на земельну ділянку (вказану в заповіті), відповідно до якого її власником є [PERSON] . Зазначає, що до цього дня йому не було відомо про існування зазначеного вище заповіту, як і того, що у власності його баби перебуває земельна ділянка. У зв`язку із вищевказаним [PERSON] пропустив строк тривалістю шість місяців з дня смерті спадкодавця для подання заяви про прийняття спадщини, тож просив суд визначити для нього додатковий строк, тривалістю в три місяці, для подання до нотаріальної заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті рідної баби [PERSON] , яка померла [INFO] . Представник позивачки адвокат Павлюк Р.С. надав суду заяву, якою просив суд проводити розгляд справи без участі позивачки та її представника, заявлені вимоги підтримав та просив позов задоволити. Відповідач Оваднівська сільська рада надала суду заяву, якою розгляд справи просила проводити за відсутності їх представника, при постановленні рішення покладалася на думку суду. Під час розгляду справи судом вирішено процесуальні питання: 02 вересня 2024 року у вказаній справі відкрито провадження та призначено її до розгляду в порядку загального позовного провадження. У відповідності до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом за відсутності учасників справи, які беруть участь у справі, не здійснюється. Перевіривши матеріали справи, з урахуванням безумовного визнання позову, суд, з рахуванням вимог ст. 200 ЦПК України, вважає, що позов підлягає до задоволення повністю і рішення у справі можливо ухвалити на стадії підготовчого розгляду справи. Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини: Зі свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 12 жовтня 200928 листопада 2022 року виконавчим комітетом Оваднівської сільської ради Володимир-Волинського району Волинської області, [PERSON] померла [INFO] . Із заповіту, посвідченого 27 жовтня 2010 року секретарем Оваднівської сільської ради Луцюк О.П., вбачається, що [PERSON] на випадок своєї смерті заповіла належну їй земельну частку (пай) площею 4.03 га, котра розташована на території Оваднівської сільської ради та призначена для ведення особистого селянського господарства [PERSON] . З Державного акта на право приватної власності на земельну ділянку серії ВЛ № 019592 від 27.03.2007 року вбачається, що [PERSON] є власником земельної ділянки площею 4,03 га, яка розташована на території Овадніської сільської ради Володимир-Волинського району Волинської області. Зі скороченої копії свідоцтва про смерть [NUMBER] , виданої відділом державної реєстрації актів цивільного стану Городло Любельського воєводства Республіки Польща, вбачається, що [INFO] , в місті Зосін, Республіки Польща раптово померла його матір [PERSON] . Родинні стосунки між позивачем та покійною [PERSON] стверджуються свідоцтвом про народження позивача серії [NUMBER] . Спадщини за заповітом після смерті [PERSON] вона не встигла прийняти, оскільки померла в іншій країні через п`ять днів після смерті спадкодавця. Статтею 1217 ЦК України встановлено, що спадкування здійснюється за заповітом або законом. Згідно вимог ст. 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Отже, позивач має право на спадкування майна, яке залишилося після смерті його баби [PERSON] , яка померла [INFO] . Згідно ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до положеньст. 1220, 1222, 1270 ЦК України, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Отже, перебіг шестимісячного строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON] розпочався в день відкриття спадщини [INFO] та закінчився відповідно 22 травня 2023 року. У визначений законом строк позивач не звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті баби [PERSON] , мотивуючи це тим, що йому не було відомо, що їй належала спірна земельна ділянка. Лише у серпні 2024 року він випадково виявив серед бабиних документів заповіт на ім`я своєї покійної матері та Державний акт на право приватної власності на земельну ділянку серії ВЛ № 019592, з яких йому стало відомо, що у власності покійної баби була вказана земельна ділянка. Саме з цієї причини він не зміг своєчасно звернутися до нотаріальної контори з відповідною заявою. Вирішуючи питання щодо визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини після померлого чоловіка, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому виходить з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Виходячи з правової позиції Верховного Суду, викладеної в постанові від 26 червня 2019 року по справі № 565/1145/17, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Відповідно до ч. 1, 3 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Підсумовуючи вищевикладене, дослідивши матеріали справи, зважаючи на те, що на час відкриття спадщини та протягом строку, встановленого для її прийняття, [PERSON] не міг у встановлений законодавством строк звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті баби, оскільки йому не було відомо, що покійна мала у власності земельну ділянку і залишила на випадок смерті заповіт на ім`я його матері, яка померла через кілька днів після спадкодавиці, не встигнувши прийняти спадщини за заповітом, суд дійшов висновку, що причини пропуску позивачем строку на прийняття спадщини є поважними. З огляду на те, що позивач пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, в інший спосіб, окрім як звернутися з позовом до суду про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, останній не може захистити своє право, а відповідач проти позову не заперечує, тож суд дійшов висновку про необхідність визначення [PERSON] додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті баби. На підставі викладеного,

Outcome: approved