Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-11 00:00:00

05.05.2023 р. [PERSON] звернувся до Фрунзенського районного суду м. Харкова з позовом, в якому просить визначити йому додатковий строк для подання заяви до нотаріальної контори/нотаріуса про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті його батька [PERSON] , померлого [INFO] два місяця з моменту набрання рішенням законної сили. Позовні вимоги\~обґрунтовані тим,\~що [INFO] помер батько позивача [PERSON] , після смерті якого відкрилася спадщина, яка складається з певного нерухомого майна. За життя [PERSON] заповіту не складав. Позивач є єдиним спадкоємцем за законом після смерті батька, та на момент смерті останнього був зареєстрований та проживав за іншою адресою. Строк для прийняття спадщини закінчився 20.07.2020 року. Позивач пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори через наявність тривалої хвороби та ускладнень від коронавірусної інфекції, оскільки практично весь шестимісячний строк після смерті свого батька лікувався від хронічного бронхіту та гострої респіраторної хвороби COVID -19, яка ускладнилася двостороннім запаленням легень, і практично до кінця 2020 року він боровся з наслідками перенесених хворіб. У січні 2021 року він повторно захворів на COVID-19, наслідком чого стало захворювання у травні на гострий бронхіт, а згодом до 2023 року позивач ще двічі хворів на гострий бронхіт, грип, двобічний верхньо-теменний синусіт. Під час лікування у позивача виникла алергічна реакція на лікарські препарати, що значно погіршило його стан здоров`я. Окрім того, внаслідок карантинних обмежень був зупинений рух громадського транспорту, обмежувалося пересування громадян та вводився ряд інших обмежень. Таким чином, з огляду на те, що для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті батька позивачеві необхідно було приїхати до іншого району міста Харкова під час запровадженого карантину, спричиненого короонавірусом та враховуючи, що за станом здоров`я позивач знаходиться у зоні ризику інфекційних та респіраторних захворювань, позивач вважає, що турбуючись про своє здоров`я, він з поважних причин пропустив строк для прийняття спадщини. Ухвалою судді Іващенка С.О. від 12.05.2023 року відкрите провадження у справі, призначено підготовче засідання. Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 27.07.2023 позовну заяву залишено без розгляду. Постановою Харківського апеляційного суду від 27.09.2023 ухвалу Фрунзенського районного суду м. Харкова від 27.07.2023 скасовано та справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду. Ухвалою судді Іващенка С.О. від 17.10.2023 року відкрите провадження у справі, призначено підготовче засідання. 08.02.2024 року до суду надійшов відзив від представника Харківської міської ради Кукуєвої В.І., в якому по суті справи представник зазначила, що позивач не надав суду доказів перебуванні на тривалому стаціонарному лікуванні, яке б могло унеможливити подання заяви про прийняття спадщини протягом строку, відведеного для вчинення спадкоємцем цих дій. Одночасно з цим, не вбачається, що перенесені у різний час захворювання є такими, що перешкоджали можливості звернення до нотаріальних органів для прийняття спадщини. Також, вважали, що у позивача була можливість реалізувати своє право на прийняття спадщини звернувшись, в тому числі засобами поштового зв`язку, у встановлений строк. Однак, таким правом позивач не скористався, отже не реалізував своє право на прийняття спадщини в установленому порядку. Також звернули увагу суду на те, що до суду позивач звернувся лише у травні 2023 року, тобто строк, що минув після спливу\~шестимісячного строку\~складає майже\~3\~роки (а.с. 146-150). 12.03.2024 року до суду надійшла відповідь на відзив від представника відповідача адвоката Рябініна С.В., в якій представник зазначив, що позивач пропустив\~строк подання\~заяви на\~прийняття спадщини\~з поважних\~причин. не мав можливості звернутись до нотаріуса саме з-за тривалої хвороби. Увесь шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] позивач лікувався від хронічного бронхіту та гострої респіраторної хвороби СОVID -19, яка ускладнилася двостороннім запаленням легень, та практично до кінця 2020 року боровся з наслідками перенесених хвороб і не міг навіть виходити на вулицю. У січні 2021 року позивач повторно захворів на СОVID-19, після перенесення якого загострилися його хронічні хвороби, наслідком чого стало те, що у травні 2021 року він захворів на гострий бронхіт, а згодом, аж до 2023 року, ще двічі перехворів на гострий бронхіт, грип, двубічний верхньо-теменний сінусіт. Під час лікування у позивача виникла алергічна реакція на лікарські препарати, що значно погіршило його стан здоров`я та його знатність чинити опір інфекційним захворюванням та їх переносити. З наданої Товариством з обмеженою відповідальністю ЛОРІДАН ПЛЮС - центр лазерних технологій консультативної виписки вбачається, що за станом здоров`я позивач знаходиться у зоні ризику інфекційних та респіраторних захворювань. Безпідставним є твердження відповідача щодо відсутності у ТОВ ЛОРІДАН ПЛЮС - центр лазерних технологій дозволів на діагностування та лікування вищевказаних захворювань. На підтвердження повноважень ТОВ ЛОРІДАН ПЛЮС - центр лазерних технологій додаємо: два витяги відомостей з Ліцензійного реєстру МОЗ з медичної практики, виписка з ЄДР ЮО та ФОП та ГФ , витяг з реєстру платників єдиного податку (а.с. 155-156). 21.05.2024 року у зв`язку із звільненням судді [PERSON] справа надійшла в провадження судді Алтухової О.Ю. Ухвалою Фрунзенського районного суду від 23.05.2024 року (суддя Алтухова О.Ю.) постановлено прийняти до розгляду цивільну справу за позовом [PERSON] до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини. З метою виконання вимог ч.1 ст.189 ЦПК України розпочати підготовче провадження у справі. 29.07.2024 року до суду найшли заперечення на відповідь на відзив від представника Харківської міської ради Кукуєвої В.І., в яких представник, зокрема, зазначила, що позивач стверджує,\~що увесь\~шестимісячний строк\~для подачі\~заяви про\~прийняття спадщини\~лікувався від\~хронічного бронхіту\~та гострої\~респіраторної хвороби\~COVID-19,\~яка ускладнилася\~двостороннім запаленням\~легенів.\~Поряд з\~цим,\~перебування позивача\~на лікуванні\~в закладі\~охорони здоров`я\~у всіх\~випадках не\~може вважатися\~безумовною підставою\~для визначення\~додаткового строку.\~Важливими у\~цьому аспекті\~є тривалість\~стаціонарного лікування\~позивача та\~ступінь захворювання.\~Тривала хвороба\~спадкоємця може\~бути визнана\~поважної причиною\~для пропуску\~строку прийняття\~спадщини за\~умови беззаперечного\~встановлення,\~що позивач\~постійно хворів\~та мав\~істотні вади\~здоров`я,\~доведення фактів\~перебування позивача\~на стаціонарному\~лікуванні протягом\~усього періоду\~для прийняття\~спадщини (схожі\~висновки викладені\~у Постанові\~Верховного Суду\~від 10.06.2021,\~справа №\~753/7530/20) (а.с. 198-204). Ухвалою суду від 15.10.2024 року постановлено закрити підготовче провадження та призначити цивільну справу за позовом [PERSON] до\~Харківської міської\~ради про\~визначення додаткового\~строку для\~подачі заяви\~про прийняття\~спадщини до розгляду у відкритому судовому засіданні на 12.11.2024\~року о\~13\~год.\~15\~хв. у приміщенні Фрунзенського районного суду м. Харкова. Представник позивача адвокат Рябінін С.В. підтримав позовні вимоги в повному обсязі, просив суд позов задовольнити. Представник відповідача Кукуєва В.І. проти задоволення позовних вимог заперечувала з підстав їх недоведеності, у позові просила відмовити. Суд, заслухавши представників сторін, дослідивши надані докази в їх сукупності, встановив наступні фактичні обставини та зміст спірних правовідносин. Встановлено, що [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] , про що Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління юстиції (м.Харків) складено 05.02.2020 відповідний актовий запис № 1950 та видано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] (а.с. 9). Позивач [PERSON] є сином померлого, що підтверджується свідоцтвом про його народження серії [NUMBER] (а.с. 10). З матеріалів справи вбачається, що з позовною заявою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини позивач звернувся до суду 05.05.2023 року, тобто майже через три роки після закінчення строку для подання відповідної заяви (а.с. 2). До нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину [PERSON] звернувся 27.02.2024 року, вже після звернення до суду з даним позовом. Постановою від\~27.02.2024\~року приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Шевель Д.С. відмовив [PERSON] у відкритті спадкової справи, у зв`язку із тим, що спадкоємець документального не підтвердив, що прийняв спадщину (а.с. 160). Спадкова справа № 5/2024 після смерті [PERSON] відкрита [INFO] (а.с. 161). Згідно з матеріалами справи, після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, зокрема і на нерухоме майно, яка складається з: квартири [ADDRESS] (а.с. 197) та частини квартири [ADDRESS] (а.с. 143). З доводами позивача про наявність підстав для задоволенні позовних вимог суд не погоджується, з огляду на наступне. В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначив, що не звернувся у встановлений строк до нотаріальних органів із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , у зв`язку з хворобою та запровадженням карантину, внаслідок коронавірусної інфекції COVID-19. На підтвердження надає консультативний висновок ТОВ «Лорідан Плюс - центр лазерних технологій». З наданого висновку вбачається, що позивач у період з 10.02.2020 по 23.02.2023 хворів на різні гострі респіраторні захворювання. Однак, суду не надано доказів того, що хвороба позивача була безперервною, отже наданий висновок не підтверджує факт непрацездатності позивача протягом всієї тривалості строку для прийняття спадщини. Крім того, наданий висновок містить виключно відомості щодо дати постановлення [PERSON] діагнозів, однак не містить інформації щодо перебігу хвороби, стану хворого на час перенесення захворювання та інших відомостей, які б підтвердили об`єктивну неможливість позивача прийняти спадщину. Окрім того, наданий позивачем консультативний висновок не містить інформації, на якому саме лікуванні перебував позивач, також відсутні виписні епікризи на підтвердження перебування [PERSON] на стаціонарному лікуванні (див. постанову Верховного Суду від 27.02.2019 у справі № 399/553/17). Таким чином, позивач не надав суду доказів перебування на тривалому стаціонарному лікуванні, яке б могло унеможливити подання заяви про прийняття спадщини протягом строку, відведеного для вчинення спадкоємцем цих дій. Одночасно з цим, суду не доведено, що перенесені у різний час [PERSON] захворювання були такими, що перешкоджали можливості звернення до нотаріальних органів для прийняття спадщини. Щодо тверджень [PERSON] про неможливість звернення до нотаріуса, у зв`язку з неможливістю дістатись до місця відкриття спадщини, з причин введення карантинних обмежень, слід зазначити наступне. Відповідно до ч. 1 ст. 1221 ЦК України (в редакції від 01.01.2020 чинній на момент відкриття спадщини) місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. З матеріалів справи не можливо встановити місце проживання спадкодавця, однак, враховуючи зміст позовної заяви спадкодавець, як і позивач, проживав на території м. Харкова, однак в іншому адміністративному районі міста. Посилання позивача на те що, внаслідок карантинних обмежень був зупинений рух громадського транспорту та обмежувалось пересування громадян, є необґрунтованими, оскільки доказів того, що такі обмеження діяли протягом усього шестимісячного строку для прийняття спадщини (з 20.01.2020 до 20.07.2020) матеріали справи не містять. Отже, позивачем не підтверджено, що він не мав змоги звернутись до нотаріуса у визначений законом строк. Так, Законом України від 17.03.2020 «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (СОУГО-19)» було встановлено, що з дня оголошення карантину зупиняється перебіг строків звернення за отриманням адміністративних та інших послуг, визначених законом. Від дня припинення карантину перебіг цих строків продовжується з урахуванням часу, що минув до його зупинення. Однак, ця норма не застосовується до вчинення нотаріальних дій , у тому числі, і тих, що пов`язані з можливим пропуском передбачених строків. Саме тому, у період дії суворих карантинних обмежень, органами нотаріату, хоча з певними обмеженнями, однак здійснювали прийом громадян для вчинення невідкладних нотаріальних дій. Також суд враховує правову позицію, викладену в постанові Верховного Суду від 21 жовтня 2021 року в справі № 332/3796/19 (провадження № 61-10896св21) де вказано, що позивач не була позбавлена можливості подати заяву про прийняття спадщини шляхом направлення її поштою до нотаріальної контори або до органів місцевого самоврядування. Таким чином, судом встановлено що [PERSON] пропустив строк для прийняття спадщини, при цьому не довів обставин, які створювали б об`єктивні та непереборні труднощі для позивача для подання такої заяви. Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного\~статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до статей 1216, 1217 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За правилами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Для прийняття спадщини\~встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України). За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. \~Подання заяви про прийняття спадщини є дією, що її повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину у разі, коли він не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до правових висновків, викладених у постанові Верховного Суду від 17.12.2021 року у справі № 369/6254/19-ц, оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини, у першу чергу, має стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть застосовуватися, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через брак інформації про смерть спадкодавця, незнання положень закону тощо, тоді\~немає правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Такі правові висновки викладено у постановах Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15 та від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298св18), від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19), від 21 квітня 2022 року у справі № 296/12109/18. Фактично, пропуск спадкоємцем строку для прийняття спадщини без поважних причин не свідчить про наявність у такого спадкоємця порушеного, невизнаного чи оспорюваного права, яке підлягає захисту в судовому порядку (висновок Верховного Суду у постанові від 01 червня 2022 року у справі № 148/1805/20). Суд не може визнати поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, брак коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо. Подібні висновки викладені Верховним Судом у постановах від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298св18), від 17 березня 2021 року у справі № 638/17145/17 (провадження № 61-17764св20). Необхідно наголосити, що в залежності від конкретних обставин справи суди можуть визнавати ті чи інші причини пропуску строку як поважними, так і такими, що не перешкоджали особі звернутися із відповідною заявою в межах визначеного законом строку.\~Визначальним у такому випадку є саме критерій наявності об`єктивних, непереборних та істотних труднощів для спадкоємця. Отже, практика суду касаційної інстанції у цій категорії справ є сталою та незмінною. Порядок видачі свідоцтв про право на спадщину регламентовано Главою 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого\~Наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5\~(далі - Порядок). Згідно з пунктом 2.1 Глави 10 Порядку спадкова справа заводиться нотаріусом за місцем відкриття спадщини на підставі поданої (або такої, що надійшла поштою) першою заяви (повідомлення, телеграми) про прийняття спадщини, про відмову від прийняття спадщини, про відмову від спадщини, заяви про відкликання заяви про прийняття спадщини або про відмову від спадщини, заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину, заяви спадкоємця на одержання частини вкладу спадкодавця у банку (фінансовій установі), заяви про видачу свідоцтва виконавцю заповіту, заяви виконавця заповіту про відмову від здійснення своїх повноважень, заяви другого з подружжя про видачу свідоцтва про право власності на частку в спільному майні подружжя у разі смерті одного з подружжя, заяви про вжиття заходів до охорони спадкового майна, претензії кредиторів. Якщо заява, на якій справжність підпису спадкоємця не засвідчена, надійшла поштою, вона приймається нотаріусом, заводиться спадкова справа, а спадкоємцю повідомляється про заведення спадкової справи та необхідність надіслати заяву, оформлену належним чином (справжність підпису на таких заявах має бути нотаріально засвідченою), або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини (пункт 3.5 Глави 10 Порядку). Пунктом 3.23 Глави 10 Порядку передбачено, що своєчасно надісланою вважається заява, справжність підпису особи на якій засвідчена (або не засвідчена) нотаріально, що направлена поштовим відправленням до закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини і яка надійшла нотаріусу після закінчення цього строку. Нотаріус приймає такі заяви, заводить спадкову справу та у випадку надходження заяви, справжність підпису на якій не засвідчено нотаріально, надсилає лист спадкоємцю, в якому пропонується надіслати заяву, оформлену належним чином, або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини. У таких випадках конверт підшивається у спадкову справу. Згідно з пунктом 2.1. розділу IV Порядку вчинення нотаріальних дій посадовими особами органів місцевого самоврядування, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 11 листопада 2011 року № 3306/5, спадкова справа заводиться посадовою особою органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини на підставі поданої (або такої, що надійшла поштою) першою заяви (повідомлення, телеграми), що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, визначених у статтях\~1261,\~1262,\~1266 ЦК України, осіб, вказаних у заповіті, заінтересованих в охороні цього майна, або вимоги кредиторів. Таким чином, враховуючи тривалість пропуску строку для прийняття спадщини, а також встановлені фактичні обставини справи, суд приходить до висновку про те, що позивач не довів існування об`єктивних та неподоланних перешкод для прийняття ним спадщини у встановлені законом строки, а отже, не довів, що пропуск строку відбувся з поважних причин, що є підставою для відмови у позові.

Outcome: dismissed