Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-24 00:00:00

Позивач [PERSON] , інтереси якого представляє [PERSON] звернувся до суду з позовом до Часовоярської міської ради встановлення додаткового строку для прийняття спадщини. В обґрунтування позову, позивач зазначає, що [INFO] помер батько [PERSON] (далі - позивач) - [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим Виконавчим комітетом Часовоярської міської ради Бахмутського району Донецької області від 17.03.2022 р. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на належне йому майно, а саме - на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами [ADDRESS] , частина якого належала померлому на підставі свідоцтва на право особистої власності на житловий будинок від 29.05.1979 р. та на підставі свідоцтва про спадщину за законом від 20.03.1997 р. та на земельну ділянку, площею 0.10 га, що розташована за адресою: [ADDRESS] , що належала померлому на підставі Державного акту на право приватної власності на землю від 04.02.1994 р. За життя [PERSON] склав заповіт, посвідчений державним нотаріусом Часів-Ярської державної нотаріальної контори від 16.01.1998 р., за яким належний йому будинок з усіма надвірними будівлями та спорудами [ADDRESS] заповів сину - [PERSON] . У липні 2024 року позивач звернувся до Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Войстрік О.В. із заявою про видачу Свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті батька - [PERSON] , де було заведено спадкову справу № 26/2024. Постановою Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Войстрік О.В. № 71/02-31 від 18.07.2024 р. позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку з пропуском шестимісячного строку. Щодо підстав пропуску строку зазначив, що Позивач був зареєстрований та проживав в [ADDRESS] . Так, у лютому 2022 року під час повномасштабного російського вторгнення в Україну розпочалися бої за Запорізьку АЕС та за місто Енергодар. Від 4 березня 2022 року Запорізька АЕС та місто Енергодар перебувають під окупацією російських військ. У вересні 2022 року позивач зміг евакуюватися з окупованого міста та виїхав до Києва. Виїжджаючи з окупованого міста, навколо якого велись бойові дії та відбувались постійні обстріли, позивач з собою взяв найнеобхідніші документи - документи, що посвідчують його особу. 28.09.2022 р. [PERSON] взято на облік як внутрішньо переміщену особу у місті Києві, що підтверджується довідкою про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи № 3002-5002180459 від 28.09.2022 р. У подальшому позивач деякий час перебував у місті Мукачево, сподіваючись якнайшвидше повернутись додому. Під час перебування позивача в окупації, його мати - [PERSON] яка проживала в місті Часів Яр, виїхала спочатку до міста Дніпро, а у подальшому - до Польщі. Слід відзначити, що батьки позивача давно розучені, однак враховуючи, що інших родичів батька в місті не залишилось, мати позивача при евакуації забрала батькові документи, зокрема, заповіт, правовстановлюючі документи на спадкове майно та свідоцтво про смерть [PERSON] з собою. Однак виявилось, що серед документів відсутнє свідоцтво про народження позивача - для підтвердження родинних зв`язків. Оскільки позивачу не вдалось відновити його в місті Мукачево, як тільки виявилась можливість знайти роботу та житло, позивач повернувся до Києва та почав збір документів, необхідних для оформлення спадщини після батька. Паралельно з цим, мати позивача відправила йому до Києва документи Новою поштою, які отримані позивачем 30.04.2024 р., що підтверджується роздруківкою з особистого кабінету користувача додатку Нова пошта. 23.04.2024 р. позивачем в Цифровому офісі державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) отримано повторне свідоцтво про народження. У зв`язку з цим, просить суд визначити [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] ), [INFO] , додатковий строк в 3 (три) місяці, з дня набрання рішенням законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька - [PERSON] , померлого [INFO] . Ухвалою Дружківського міського суду Донецької області від 14 серпня 2024 року відкрито провадження по цивільній справі, ухвалено судовий розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, призначено підготовче судове засідання. Ухвалою Дружківського міського суду Донецької області від 24 вересня 2024 року підготовче судове засідання було відкладено та витребувано у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Войстрік О.В. (м. Київ, вул. Вадима Гетьмана, 4, офіс 330) матеріали спадкової справи №26/2024 після померлого [PERSON] . Ухвалою Дружківського міського суду Донецької області від 16 жовтня 2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Позивач та його представник у судове засідання не з`явились, про дату, час і місце судового засідання повідомлялись належним чином. В матеріалах справи від представника позивача є заява про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримують у повному обсязі, просять задовольнити. Представник Часовоярської міської ради у судове засідання не з`явився, про дату, час і місце судового засідання повідомлявся належним чином, 6 листопада 2024 року на адресу суду від представника надійшла заява про розгляд справи без його участі, проти задоволення позовних вимог не заперечує. У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України суд вважає за можливе розглянути справу без участі сторін, на підставі наявних у справі доказів, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Дослідивши матеріали справи, повно, всебічно та з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків. Судом встановлені наступні фактичні обставини справи і відповідні їм правовідносини. Статтями 15 та 16 ЦК України передбачено право особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. До відносин спадкування правила ЦК України (книга 6 Спадкове право, ст.ст.1216-1308) застосовуються, якщо спадщина відкрилась після набрання ним чинності з 01 січня 2004 року, а також якщо спадщина відкрилась до цієї дати, але не була прийнята ніким із спадкоємців (пункти 1, 5 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України). За загальними правилами про спадкування, передбаченими ст. 1216, 1218, 1220 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Судом встановлено, що позивачем по справі є [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією паспорту № [NUMBER] . [PERSON] помер [INFO] , що підтверджуються свідоцтвом про смерть, виданого 17 березня 2022 р., серія [NUMBER] . Як вбачається з заповіту від 16 січня 1998 року, який зареєстровано в реєстрі за № 62 [PERSON] заповів належний йому жилий будинок з усіма надвірними будівлями та спорудами під [ADDRESS] своєму сину [PERSON] . Як вбачається із повторного свідоцтва про народження [NUMBER] [PERSON] народився [INFO] , батьками зазначено [PERSON] та [PERSON] , актовий запис №255. Згідно постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії виданої приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Войстрік О.В. відмовила [PERSON] у видачі свідоцтва про права на спадщину після смерті батька спадкоємця, оскільки [PERSON] спадщину у встановлений законом термін не прийняв і пропустив 6-ти місячний термін для прийняття спадщини. Відповідно до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповіт або за законом. Згідно ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Згідно ст. 1270ЦПК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Згідно ч. 3 ст. 1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Згідно з положеннями постанови Верховного Суду від 26 червня 2019 року, справа № 565/1145/17, правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловив Верховний Суд України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Зазначений висновок відповідає правовим позиціям Верховного Суду України, які викладені у постановах: від 04 листопада 2015 року № 6-1486цс15, від 26 вересня 2012 року № 6-85цс12. Згідно з частиною четвертою статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Зі змісту п. 207 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України вбачається, що письмову заяву про прийняття спадщини та відмову від неї може бути надіслано поштою (втратила чинність на підставі наказу Міністерства юстиції України № 296/5 від 22 лютого 2012 року). Надіслання заяви про прийняття спадщини поштою передбачено п. 3.5 гл. 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5. Норми ст.1272 ЦК щодо права на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини застосовуються до спадкоємців, право на спадкування яких виникло із набранням чинності ЦК. Відповідно до ст.1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до змісту ст.1272 ЦК позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори;2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Аналізуючи зібрані по справі докази в світлі наведених правових норм, суд вважає, що строк на звернення із заявою про прийняття спадщини пропущений з поважних причин. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 60 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити, та визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов обґрунтований, підтверджений матеріалами справи та підлягає задоволенню. Крім того, суд звертає увагу на те, що визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не вирішує питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. За таких обставин, суд визнає поважними причини пропуску строку прийняття спадщини, оскільки зазначені обставини ніким не спростовані, позивачем не було заявлено відмови від спадщини та надає додатковий строк для подання заяви в нотаріальну контору. На підставі викладеного, ст.ст. 1268,1270,1272 ЦК України,

Outcome: approved