Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-24 00:00:00

Позивач [PERSON] діючи через свого представника - адвоката Радамовського М.М., звернувся до Сокирянського районного суду Чернівецької області з вищевказаним позовом до Сокирянської міської ради Дністровського району Чернівецької області. Обґрунтовуючи свої\~позовні вимоги\~посилався на\~те,\~що йогомама, [PERSON] , 1935 року народження, яка проживала в [ADDRESS] померла [INFO] . Ще при житті [PERSON] оформила на нього і на його брата, [PERSON] заповіт на все належне їй на день її смерті майно. Після її смерті відкрилась спадщина, яка складалась з житлового будинку, господарських будівель та споруд, що розташовані за адресою: [ADDRESS] . Спадкоємцями за заповітом після її смерті на той час були вони (її сини): він, [PERSON] , [INFO] та його брат, [PERSON] , [INFO] , мешканці с. Білоусівка, Дністровського району Чернівецької області. Інші спадкоємці за законом, або особи, які б мали право на обов`язкову частку у спадковому майні відсутні. Спадщину вони прийняли у визначений законом строк. [INFO] його брат, [PERSON] помер. Після його смерті відкрилась спадщина на належне йому спадкове майно, зокрема на 1/2 частину житлового будинку, яку він прийняв після смерті їхньої матері. Спадкоємцем за законом спадкового майна після смерті брата є його дочка, [PERSON] , 1982 року народження, мешканка с. Білоусівка, Дністровського району, Чернівецької області, яка вже довгий час (більше 10 років) проживає і працює в Італії. Спадщину [PERSON] у визначений законом строк не прийняла, на належне її батьку майно не претендує. Більше того, будучи в Італії, [PERSON] подала до державного нотаріуса Сокирянської державної нотаріальної контори належним чином посвідчену заяву про відмову у прийнятті спадщини та видачі їй свідоцтва про право на спадщину за законом, яка знаходиться в матеріалах спадкової справи. Як спадкоємець за заповітом після смерті його матері, [PERSON] , [INFO] він отримав у державного нотаріуса Сокирянської державної нотаріальної контори Панасюк В.М. свідоцтво про право на спадщину за заповітом на 1/2 частину житлового будинку, господарських будівель та споруд, що розташовані за адресою: [ADDRESS] . На іншу 1/2 частину житлового будинку, господарських будівель та споруд, що розташовані за адресою: [ADDRESS] , належні його покійному брату, [PERSON] , свідоцтво про право на спадщину не видавалось, оскільки спадкоємець першої черги спадкування, його дочка, від прийняття спадщини відмовилась. Оскільки спадкоємець першої черги спадкування після смерті його покійного брата, [PERSON] відмовилась від прийняття спадщини, тому він, як спадкоємець другої черги спадкування має право на отримання свідоцтво про право на спадщину за законом на 1/2 частину житлового будинку, господарських будівель та споруд, що розташовані за адресою: [ADDRESS] , належної покійному [PERSON] . З метою оформлення належної його брату, [PERSON] 1/2 частини спадкового майна та отримання свідоцтва про право на спадщину за законом, він звернувся з письмовою заявою до державного нотаріуса Сокирянської державної нотаріальної контор Панасюк В.М., яка 28.08.2024 року своєю постановою відмовила йому у вчиненні нотаріальної дії, по причині того, що ним пропущений строк, визначений ст.1269 ЦК України для прийняття спадщини «Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини» та ст. 1270 п.1. ЦК України, що є підставою для звернення до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку прийняття спадщини. Строк прийняття спадщини, визначений чинним законодавством України закінчився 19.08.2021 року. Крім того, позивач зазначив, що у спадкові права після смерті його брата він не вступив по причині того, що не мав такої можливості, оскільки спадкоємцем першої черги спадкування буда його дочка, [PERSON] , яка до теперішнього часу проживає і працює в Італії, і яка усувала його як спадкоємця другої черги спадкування за законом. Вже значно пізніше, після спливу шестимісячного строку з дня смерті [PERSON] , вона написала заяву про відмову від прийняття спадщини, яку надіслала до державного нотаріуса Сокирянської державної нотаріальної контори Панасюк В.М. Також зазначив, що з дня смерті брата і до теперішнього часу він користується належними йому та його брату житловим будинком, господарськими будівлями та спорудами, які розташовані за адресою: [ADDRESS] , доглядає їх, здійснює косметичний ремонт по їх утриманню, а також обробляє присадибну земельну ділянку, на якій побудоване господарство. З цих підстав, вважає, що строк прийняття спадщини, визначений чинним законодавством України ним пропущено з поважних причин. На даний час він бажає оформити спадщину, проте, через відмову нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, цього зробити не може, що і стало причиною його для звернення до суду з таким позовом. Просить визначити йому додатковий трьохмісячний строк на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини на спадкове майно померлого [INFO] в [ADDRESS] [PERSON] . Позивач [PERSON] у судове засідання не з`явився, однак його представник адвокат Радамовський М.М. надіслав до суду заяву про проведення розгляду справи без його участі та без участі позивача, позовні вимоги підтримують у повному обсязі та просять їх задовольнити. Представник відповідача Сокирянської міської ради Дністровського району Войняк Н.А. у судове засідання також не з`явилася, подала до суду заяву про розгляд справи без участі представника міської ради, в якій зазначила про відсутність заперечень Сокирянської міської ради на дану позовну заяву. Частиною 3 ст. 211 ЦПК України передбачено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Відповідно до ч.4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Згідно ч.2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до ч.1 ст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. З наведених\~у позовній\~заяві обставин,\~які згідно\~ч.1\~ст.\~82\~ЦПК України\~не підлягають\~доказуванню,\~оскільки визнані\~сторонами, судом встановлено, що [INFO] в с. Білоусівка Сокирянського району Чернівецької області у віці 72 років померла мати позивача - [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 20.09.2007 року. [INFO] в с. Білоусівка Сокирянського району Чернівецької області у віці 65 років помер брат позивача [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 19.02.2021 року. Відповідно до заповіту, посвідченого 16.12.1998 року Білоусівською сільською радою Сокирянського району Чернівецької області, зареєстрованого в реєстрі за №29, спадкоємцями майна [PERSON] (по 1/2 частці) є її сини [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] . Спадковим майном померлої [PERSON] були житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами за [ADDRESS] , та земельна ділянка, площею 0,2836 га, яка розташована на території Білоусівської сільської ради Дністровського району Чернівецької області, цільове призначення якої для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер 7324081001:04:001:0022. Державним нотаріусом Сокирянської державної нотаріальної контори Чернівецької області Панасюк В.М. 13.04.2024 року [PERSON] видано свідоцтва про право на спадщину за заповітом серії НТЕ №796910 та серії НТЕ №796911, спадкова справа №688/2007, які зареєстровані в реєстрі відповідно за №344 та №345, на 1/2 частину спадкового майна [PERSON] , а також 30.04.2024 року йому видано витяги з Державного реєстру речових прав № 376695180 та № 376698355. Свідоцтва про праву на іншу 1/2 частку спадкового майна ще не видано. З витребуваної\~копії спадкової справи №36/2024 щодо майна померлого [INFO] [PERSON] судом також встановлено, що дана справа заведена завідувачем Сокирянської державної нотаріальної контори Чернівецької області [PERSON] за заявою [PERSON] за №215 від 28.08.2024 року. Згідно копії довідки-виписки з погосподарської книги для оформлення спадщини, виданої Білоусівським старостинським округом Сокирянської міської ради Дністровського району Чернівецької області 26.08.2024 року за №1033, [PERSON] , 1955 року народження, був зареєстрований та проживав за адресою: [ADDRESS] до моменту смерті, тобто до [INFO] . Разом з ним ніхто не був зареєстрований та не проживав. Разом з тим, факт користування позивачем житловим будинком з господарськими будівлями та спорудами в цілому підтверджується отриманими ним у комунальному підприємстві «Сокирянське бюро технічної інвентаризації» 23.03.2024 року технічним паспортом на житловий будинок садибного типу, адреса об`єкта: [ADDRESS] та Витягом з Реєстру будівельної діяльності щодо інформації про технічні інвентаризації Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва. Із змісту заяви [PERSON] , [INFO] , посвідченої 23.02.2022 року приватним нотаріусом Івано-Франківського міського нотаріального округу Воробчуком М.Д. встановлено, що вона як донька померлого [PERSON] у встановленому законом порядку відмовилась від прийняття спадщини. При цьому, вона не заперечила, щоб свідоцтва про право на спадщину були видані на ім`ї її дядька [PERSON] , [INFO] . Отже, встановлено, що вищевказана відмова від прийняття спадщини як спадкоємця першої черги [PERSON] вчинена 23.02.2022 року, тобто після спливу терміну для прийняття спадщини, який закінчився 19.08.2021 року. Крім того, встановлено, що на звернення позивача [PERSON] як спадкоємця за законом до державного нотаріуса Сокирянської державної нотаріальної контори Чернівецької області Панасюк В.М. щодо видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті його брата [PERSON] на вищевказане майно, йому було відмовлено, так як ним був пропущений встановлений законодавством строк для прийняття спадщини. Відповідно до ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно з ч. ч.1,2 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно з ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч.3 ст.1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Зазначений правовий висновок Верховним Судом викладено у постанові від 28.10.2019 року по справі №761/42165/17-ц (провадження №61-49121св18). Крім того, згідно Правової позиції Верховного Суду України у справі № 6-85цс12, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Пленум Верховного Суду України в п.24 постанови від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Узагальнення судової практики розгляду судами справ про надання спадкоємцеві додаткового строку для прийняття спадщини свідчить про те, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. При цьому, позивач [PERSON] заяву про відмову від прийняття спадщини після смерті спадкодавця не подавав, від права на спадкування не усунутий і бажає прийняти спадщину, що підтверджується заведеною Сокирянською державною нотаріальною конторою спадковою справою за №36/2024 року. З огляду на викладене, а також враховуючи те, що позивач довідався про відмову спадкоємця першої черги - [PERSON] , доньки померлого його брата [PERSON] вже після спливу шестимісячного строку для подання заяви до нотаріуса, суд вважає, що вказана обставина є поважною причиною пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті його брата [PERSON] . За вказаних обставин, суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог позову та необхідність його задоволення. Оскільки суд прийшов до висновку про задоволення позовних вимог, у відповідності до ч.1 ст. 141 ЦПК України, з відповідача підлягають стягненню на користь позивача понесені ним судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 1211,20 грн. На підставі ст.ст. 1268-1270, 1272 ЦК України та

Outcome: approved