Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-14 00:00:00

До Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області надійшла позовна заява [PERSON] до Комунального підприємства Камянської міської ради «ДОБРОБУТ» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, в якій просить: стягнути з Комунального підприємства Камянської міської ради «ДОБРОБУТ» на користь [PERSON] матеріальну шкоду завдану затопленням квартири у розмірі 183 101,52 грн, моральну шкоду у розмірі 30 000,00 грн, судовий збір та оплати юридичних послуг. В обґрунтування позову зазначено, що\~\~позивач є власницею житлового приміщення, розташованого за адресою: [ADDRESS] . Квартира належить їй на підставі договору купівлі-продажу квартири, укладеного 11 червня 2020 року, посвідченого приватним нотаріусом Кам`янського міського нотаріального округу Кудрявцевим В.О. та зареєстрованого в реєстрі за №835. В квартирі постійно проживали позивач, її чоловік [PERSON] , та двоє малолітніх дітей: [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] . 04 січня 2024 року на горищі будинку [ADDRESS] ?янське стався прорив труб централізованого опалення. Аварійною службою, до якої позивач одразу звернулась, було поставлено хомут на місце прориву, однак, протягом години стався повторний прорив труб централізованого опалення і аварійною службою було перекрите централізоване опалення. В результаті затоплення як квартира, так і більшість меблів, техніки і особистих речей зазнали значних пошкоджень, фактично квартира стала непридатною для проживання в ній, що змусило родину з двома маленькими дітьми взимку виселятись із облаштованої і затишної квартири і винаймати собі житло. Будинок [ADDRESS] ?янське Дніпропетровської області перебуває на балансі Кам?янської міської ради і обслуговується Комунальним підприємством Кам?янської міської ради «ДОБРОБУТ», до якого позивач одразу звернулась для складання акту щодо факту затоплення. 08 січня 2024 року, комісією в складі двох інспекторів Бутенко О.А. та [PERSON] , було складено Акт про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання). Намагання позивача вирішити з КП КМР «ДОБРОБУТ» питання відшкодування спричиненої матеріальної шкоди у добровільному порядку, не дали позитивного результату, тому у теперішній час вона вимушена за захистом своїх прав звертатись до суду. У зв?язку з халатним відношенням комунальної служби до своїх обов?язків по належному утриманнюю житлових приміщень і затопленнями квартири [ADDRESS] ?янське, була спричинена матеріальна шкода, яка, згідно Висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи № 1166/01-24 від 15.02.2024 року, призведеної судовим експертом Харченко В.В. складає 126\~319 грн. За проведення експертизи позивачем було сплачено 8\~782,52 грн. Окрім того, у зв`язку із затопленням квартири, родина позивача була змушена переїхати із квартири та винаймати житло, нести додаткові витрати, які згідно договору оренди 1601 від 16.01.2024 року, укладеного на 6 місяців, складають 8000 грн. на місяць. Відповідач добровільно відшкодовувати завдану шкоду не бажає попри неодноразові звернення з метою врегулювання виниклого конфлікту мирним шляхом. Ухвалою Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 22 квітня 2024 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Представник відповідача КП КМР «Добробут» - Білий О.С. надав до суду відзив на позовну заяву, у якій зазначив, що заперечує проти позовних вимог у повному обсязі. КП КМР «Добробут» не заперечує факт залиття квартири [ADDRESS] з причини аварійної ситуації, яка згідно акту мала місце в системі центрального опалення, однак КП КМР «Добробут» є повністю неприйнятна позиція позивача щодо вини відповідача. 15.02.2022 року між КП КМР «Добробут» та співвласниками багатоквартирного будинку за адресою: [ADDRESS] укладено Договір №543-22 «Про надання послуги з управління багатоквартирним будинком» на підставі Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», Наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 13.06.2016 року № 150, Положення про Департамент. У відповідності до норм заповнення тепломереж, підтримання тиску наповнювача в мережі, забезпечення нормативних характеристик теплоносія не є обов`язком КП КМР «Добробут», так як ця відповідальність віднесена до обов`язку теплопостачальної компанії, якою є АТ «Дніпровська теплоелектроцентраль», саме якій і доручено спільно з КП КМР «Добробут» провести гідравлічні випробування магістральних, розподільчих теплових мереж та внутрішньо-будинкових систем теплопостачання до 30.04.2023 та до 15.09.2023 року, що передбачено п.4 рішення виконавчого комітету Кам`янської міської ради № 131 від 26.04.2023 року. Також, згідно п.8 вищезазначеного рішення виконавчого комітету КП «Кам`янська теплопостачальна компанія», АТ «Дніпровська теплоелектроцентраль» та відділу з питань діяльності органів самоорганізації населення та об`єднань співвласників багатоквартирних будинків взяти під особистий контроль питання щодо: - дотримання строків виконання ремонтних робіт на магістральних, квартальних, внутрішньо будинкових мережах теплопостачання та робіт з підготовки житлового фонду незалежно від форми власності, розташованого на території відповідного району, до експлуатації в осінньо-зимовий період 2023-2024 років. Так, будинок за адресою: [ADDRESS] згідно з паспортом готовності до робіт в опалювальний період 2023/2024 роки був прийнятий комісійно, без зауважень щодо технічного стану систем. У відповідності до графіку заповнення мережі централізованого опалення, в тому числі і вищезазначеного будинку, станом на 15.09.2023 року жодних даних про протікання, розгерметизування, прориву, тощо не зафіксовано, а також не зафіксовано зазначених обставин щодо необхідності поточного або капітального ремонту внутрішньобудинкової системи теплопостачання. Таким чином, КП КМР «Добробут» здійснювало свої обов`язки щодо обслуговування багатоквартирного будинку позивача в межах своїх повноважень та зобов`язань за договором № 543-22 від 15.08.2022 року. Крім того, відповідачем зазначено, що згідно звіту по особовому рахунку за період з 01.01.2021 року по 01.05.2024 року сума заборгованості за послуги з управління багатоквартирним будинком за адресою: [ADDRESS] складає 11454,89 грн. В судове засідання позивач та її представник не з`явились, про дату судового засідання повідомлені належним чином. В судове засідання представник відповідача не з`явився, у відзиві просив розгляд справи здійснити без його участі. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що квартира [ADDRESS] належить [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу квартири від 11 червня 2020 року, посвідченого приватним нотаріусом Кам`янського міського нотаріального округу Кудрявцевим В.О., зареєстровано в реєстрі за № 835 (а.с. 13-14). 05 жовтня 2023 року [PERSON] та [PERSON] зареєстрували шлюб, що підтверджується свідоцтвом про шлюб, виданим Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Кам`яньке Кам`янського району Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), актовий запис № 416, після чого дружина змінила прізвище на « [PERSON] » (а.с. 10). 10 січня 2024 року на адресу КП КМР «Добробут» від [PERSON] було надіслано повідомлення про проведення експертизи, у якій просила забезпечити явку їх представника для участі у проведенні дослідження (а.с. 16). Згідно до розрахунку №1166 від 11.01.2024 року висновок експерта [PERSON] за результатами проведення судово-будівельної експертизи №1166/01-24 складає 8782,52 грн. (а.с. 17). Згідно до висновку судового експерта Харченко В.В. за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи №1166/01-24, складеної 15.02.2024 року, розмір завданої матеріальної шкоди житловій квартирі [ADDRESS] , внаслідок її залиття складає 126\~319,00 грн. (а.с. 18-27). Згідно до Акту про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання від 08.01.2024 року, здійсненого КП КМР «Добробут», а саме комісією у складі інспекторів [PERSON] та [PERSON] встановлено, що 04.01.2024 року в будинку [ADDRESS] на горищі трапилось залиття, аварія на системі центрального опалення, на момент обстеження кв. [ADDRESS] в кімнаті натяжна стеля S 13,5 кв.м. розірвалась, електросвітильники 6 шт. ушкодженні. На стінах S 82,9 кв.м. шпалери намокли та частково відстали. На підлозі ламінат здувся на S 22,5 кв.м. На стелі під натяжною стелею видно тріщини S 0,05 кв.м. В другій кімнаті стеля із пластику намокла S 9,5 кв.м. На стінах S 21 кв.м. шпалери намокли та відстали. Підлога із ламінату здулась S 9,5 кв.м. На електрокаміні та електробатареї видні сліди залиття. В кімнаті стелі натяжні S 16,5 кв.м. намокли. Намокли ел. світил. та люстра. Стіни S36,5 кв.м. намокли та відстали шпалери. Підлога із ламінату S16,5 кв.м. здулась. Електропроводка в 2х кімнатах не працює (а.с. 28). Згідно до Договору оренди (житлового приміщення) № 1601 від 16.01.2024 року між [PERSON] та [PERSON] остання орендувала квартиру за адресою: [ADDRESS] строком на 6 місяців, розмір місячної орендної плати складає 8000,00 грн. За змістом положень ч. 3 ст. 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди. Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (частина перша статті 15 та частина перша статті 16 ЦК України). У пунктах 8, 9 частини другої статті 19 ЦК України передбачено, що способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема, відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди. Завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі є підставою виникнення цивільних прав та обов`язків (пункт 3 частини другої статті 11 ЦК України). Зобов`язання про відшкодування шкоди - це правовідношення, в силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі. Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала (частина перша статті 1166 ЦК України). У частині першій статті 1167 ЦК України визначено, що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. У частинах першій, другій статті 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Статтею 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Отже, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень ЦК України щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. Такий висновок викладено в постанові Верховного Суду від 27 травня 2021 року у справі № 761/12945/19 (провадження № 61-15575св20), від 19 лютого 2020 року у справі № 369/8038/17 (провадження № 61-1857св19). Відповідно до частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Як встановлено судом квартира\~за адресою: [ADDRESS] належить на праві власності позивачу [PERSON] . Факт залиття 04.01.2024 року квартири за зазначеною адресою підтверджується актом обстеження комісією у складі інспекторів КП КМР "Добробут" Бутенко О.А. та Біліченко О.А. Зазначений акт складений у відповідності до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 (далі - Правила) передбачено, що в разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). В додатку № 4 до Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Розмір збитків, завданих внаслідок залиття квартири позивача, визначений висновком судового експерта Харченко В.В. за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи №1166/01-24 складає 126\~319,00 грн. та відповідачем не спростований. Відповідач не спростував належними та допустимими доказами своєї вини у залитті квартири позивача. Доводи відповідача - Комунального підприємстваКам`янської міськоїради «Добробут» про те, що відповідальність повинно нести АТ «Дніпровська теплоелектроцентраль», є безпідставними, виходячи з наступного. Згідно з роз`ясненням Міністерства з питань житлово-комунального господарства України, щодо ремонту квартири, після залиття (лист від 29.12.2009 № 12/20-11-1975), факт залиття квартири, та його наслідків фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Так, на підставі рішення виконавчого комітету Кам`янської міської ради «Про призначення управителя багатоквартирного будинку» № 236 від 12.08.2022 року, Комунальне підприємство Кам`янської міської ради «Добробут» призначене управителем багатоквартирного будинку. Перелік послуг з управління багатоквартирними будинками, що надає Відповідач, розміщений у відкритому доступі на офіційному сайті Кам`яської міської ради, в розділі «Перелік послуг». У відповідності\~до «Переліку\~послуг»,\~до обов`язкових\~видів робіт(послуг)\~віднесено:\~Технічне обслуговування\~внутрішньо будинкових\~систем:\~водопостачання;\~водовідведення;\~теплопостачання,\~гарячого водопостачання\~(у\~разі наявності), зливової каналізації; електропостачання; газопостачання. Поточний ремонт внутрішньо-будинкових систем: водопостачання; водовідведення; теплопостачання, гарячого водопостачання; (у разі наявності) зливової каналізації; електропостачання; газопостачання. Таким чином, саме на управителя багатоквартирного будинку, в данному випадку відповідача, покладено обов`язок з утримання труб централізованого трубопроводу. Отже, оскільки позивачем доведено розмір завданої шкоди, протиправність дій відповідача, причинний зв`язок між ними, що призвело до залиття квартири позивача, враховуючи, що у спірних правовідносинах діє презумпція вини заподіювача шкоди, суд висновує, що завдана позивачу шкода підлягає відшкодуванню відповідачем. Аналогічний висновок викладено в постанові Верховного Суду від 27 травня 2021 року у справі № 761/12945/19 (провадження № 61-15575св20), від 19 лютого 2020 року у справі № 369/8038/17 (провадження № 61-1857св19). Суд також вважає позовні вимоги позивача про відшкодування завданої моральної шкоди обгрунтуваними та такими, що підлягають частковому задоволенню, з наступних підстав. Положеннямистатті 23 ЦК України встановлено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, в тому числі, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. Якщо інше не встановлено законом, моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Частиною 1 ст. 1167 ЦК України передбачено, що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Моральною шкодою визнаються страждання, заподіяні громадянинові внаслідок фізичного чи психічного впливу, що призвело до погіршення або позбавлення можливості реалізації ним своїх звичок і бажань, погіршення відносин з оточуючими людьми, інших негативних наслідків морального характеру. У випадках, коли межі відшкодування моральної шкоди визначаються у кратному співвідношенні мінімальним розміром заробітної плати чи неоподатковуваним мінімумом доходів громадян, суд при вирішенні цього питання має виходити з такого розміру мінімальної заробітної плати чи неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, що діють на час розгляду справи. Зазначені висновки викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 грудня 2020 року у справі № 752/17832/14-ц. Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Вказані висновки викладено у постанові Верховного Суду від 10 серпня 2022 року у справі № 635/6868/16-ц. Як роз`яснює п.2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 року №6„Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди зі змінами та доповненнями - шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Враховуючи викладене вище, суд приходить до висновку, що позивачка надала належні та достатні докази щодо завдання їй моральних страждань діями відповідачки, вина відповідачки встановлена у судовому порядку та існує безпосередній причинний зв`язок між неправомірними діями відповідачки та моральними стражданнями позивачки, але з урахуванням досліджених доказів у справі, обставинами завдання моральної шкоди, суд вважає за необхідне задовольнити частково позовні вимоги в частині відшкодування моральної шкоди та стягнути з відповідача 10000 грн. моральної шкоди, так як витрати, спричинені незручностями позивача (оренда житла) за рішенням суду компенсується за рахунок відповідача. Європейський суд з прав людини вказав, що хоча пункт 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свободзобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Серявін та інші проти України», заява № 4909/04, від 10 лютого 2010 року). Ґрунтуючись на засадах верховенства права, повно та всебічно з`ясувавши обставини, на які посилалися сторони та які були досліджені у судовому засіданні, з урахуванням фактичних обставин справи, суд приходить до висновку про часткове задоволення позовної заяви. Відповідно до ст.141 ЦПК України з відповідачка на користь позивача підлягають стягненню судові витрати, а саме судовий збір у розмірі 3\~028,00 грн., що підтверджується квитанцією № 44765653 від 11 квітня 2024 року та 1\~831,02 грн., що підтверджується квитанцією № 44765627 від 11 квітня 2024 року, загальна сума сплачених судових витрат 4\~859,02 грн. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, зокрема, на професійну правничу допомогу (частини перша - друга\~статті 133 ЦПК України). \~За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. При вирішенні\~питання про\~розподіл судових\~витрат суд\~враховує:1)\~чи\~пов`язані\~ці витрати\~з\~розглядом\~справи; 2)\~чи є\~розмір таких\~витрат обґрунтованим\~та пропорційним\~до\~предмета спору\~з урахуванням\~ціни позову,\~значення справи\~для сторін,\~в тому\~числі чи\~міг результат\~її вирішення\~вплинути на\~репутацію сторонни\~або чи\~викликала\~справа публічний\~інтерес; 3)\~поведінку сторонни\~під час\~розгляду справи,\~що\~призвела до\~затягування розгляду\~справи,\~зокрема,\~подання стороною\~явно необґрунтованих\~заяв і\~клопотань,\~безпідставне твердження\~або заперечення\~стороною певних\~обставин,\~які мають\~значення для\~справи,\~безпідставне завищення\~позивачем позовних\~вимог тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. На підтвердження понесених сум витрат на правничу допомогу позивачем надано: -Договір № 11 від 11.04.2024 року про надання правничих послуг, укладений між адвокатом Кущ О.М. та [PERSON] , оплата послуги складає 3500 грн. -Акт приймання виконаних робіт за договором № 11 від 11.04.2024 року про надання правничих послуг, у якому вказано вартість виконаних робіт 3500 грн., розрахунок проведений у повному обсязі. Враховуючи викладене, оцінивши наявні у матеріалах справи докази та доводи, перевіривши відповідність заявленої до стягнення суми наданому обсягу адвокатських послуг, а також критерій розумності їх розміру, приймає до уваги конкретні обставини справи, суд приходить до висновку, що сума понесених позивачем витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 3500 (три тисячі п`ятсот) гривень 00 копійок підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.

Outcome: partial