Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-28 00:00:00

Адвокат Міщенко О.Г. від імені та в інтересах [PERSON] звернулась до суду із зазначеним позовом. Позов мотивувала тим, що на початку 2017 року [PERSON] зустрічався із [PERSON] , згодом їх відносини припинились. Після відновлення спілкування у січні 2022 року, [PERSON] дізнався, що з жовтня 2017 року до жовтня 2020 року [PERSON] перебувала у шлюбі з [PERSON] , а [INFO] у них народилась донька - [PERSON] . На початку повномасштабного вторгнення російської федерації на територію України [PERSON] підтримував [PERSON] , допомагав їй евакуюватися із с. Жердова Броварського району Київської області, їх стосунки зміцнювались, налагодив дуже добрі відносини з її дочкою - [PERSON] . 29 липня 2022 року [PERSON] та [PERSON] зареєстрували шлюб. У червні 2024 року [PERSON] повідомила [PERSON] , що він може бути біологічним батьком її дочки [PERSON] , а не [PERSON] , після чого у серпні 2024 року вони звернулись до Медико-генетичного центру «МАМА ПАПА» для проведення молекулярно-генетичного експертного дослідження. Відповідно до висновку Медико-генетичного центру «МАМА ПАПА» від 27 вересня 2024 року № 44459 ймовірність того, що [PERSON] , [INFO] , є біологічним батьком дитини - [PERSON] , [INFO] , складає 99,999999 %. Оскільки [PERSON] є біологічним батьком [PERSON] , а у відомостях про її батька зазначений [PERSON] , він змушений звернутися до суду з цим позовом для усунення перешкод у реалізації його батьківських прав. На підставі викладеного просила суд: 1.Визнати [PERSON] , [INFO] , громадянина України, уроженця м. Київ, батьком дитини - [PERSON] , [INFO] , місце народження: Київська область, м. Бровари. 2.Виключити з актового запису № 72 від 23 січня 2018 року, складеного Броварським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, про народження [INFO] [PERSON] , відомості про батька - « [PERSON] громадянин України». 3.Внести зміни до актового запису № 72 від 23 січня 2018 року, складеного Броварським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, про народження [INFO] [PERSON] : ім`я дитини, дату та місце народження залишити без змін; у графі «прізвище» з « [PERSON] » замінити на « [PERSON] », у графі «по батькові» - « [PERSON] » замінити на « [PERSON] », у графі «батько» зазначити - « [PERSON] , громадянин України». 4. Стягнути із відповідача на користь [PERSON] судові витрати. Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 08 жовтня 2024 року відкрито провадження у цивільній справі, призначено підготовче засідання 29 жовтня 2024 року о 15 год. 30 хв. 29 жовтня 2024 року Вх. № 51222 адвокат Міщенко О.Г. подала клопотання про проведення підготовчого судового засідання без участі позивача та його представника та зазначила, що [PERSON] підтримує позовні вимоги у повному обсязі, у випадку визнання позову відповідачем за результатами підготовчого провадження не заперечує проти ухвалення рішення відповідно до ст. 200 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України). 29 жовтня 2024 року Вх. № 51082 [PERSON] подав до суду клопотання про розгляд справи без його участі та зазначив, що отримав позовну заяву, ознайомився з її змістом, відзив не бажає подавати, визнає позовні вимоги [PERSON] у повному обсязі і не заперечує проти їх задоволення, у зв`язку із зайнятістю на роботі просив суд розгляд справи проводити без його участі. [PERSON] та Броварський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), також подали клопотання про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги [PERSON] підтримують. Відповідно до ч. ч. 3, 4 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення у підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому ст. ст. 206, 207 цього Кодексу. Згідно з ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Виходячи з наведеного, суд вважає, що рішення у справі можливо ухвалити при проведенні підготовчого судового засідання. З огляду на ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши письмові докази, що надані позивачем, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Суд встановив, що 30 жовтня 2017 року Виконавчим комітетом Красилівської сільської ради Броварського району Київської області зареєстрований шлюб між [PERSON] та [PERSON] , актовий запис № 12, після реєстрації шлюбу прізвище дружини « [PERSON] » (а. с. 13). У шлюбі [INFO] народилась дочка - [PERSON] , актовий запис № 72 Броварського міськрайонного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області від 23 січня 2018 року, свідоцтво про народження від 23 січня 2018 року Серія [NUMBER] (а. с. 14). Рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 06 жовтня 2020 року у справі № 361/3512/20 позов [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу задоволено, розірвано між ними шлюб, зареєстрований 30 жовтня 2017 року Виконавчим комітетом Красилівської сільської ради Броварського району Київської області, актовий запис № 12 (а. с.15). 28 липня 2022 року [PERSON] та [PERSON] у Броварському відділі державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) зареєстрували шлюб, актовий запис № 570 (а. с. 16). Відповідно до висновку Медико-генетичного центру «МАМА ПАПА» від 27 вересня 2024 року № 44459 ймовірність того, що [PERSON] , [INFO] , є біологічним батьком дитини - [PERSON] , [INFO] , складає 99,999999 % (а. с. 17 - 25). Частиною третьою статті 51 Конституції України передбачено, що сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. Згідно з ч. 2 ст. 128 Сімейного кодексу України (далі - СК України) підставою для визнання батьківства є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до Цивільного процесуального кодексу. Позов про визнання батьківства може бути пред`явлений матір`ю, опікуном, піклувальником дитини, особою, яка утримує та виховує дитину, а також самою дитиною, яка досягла повноліття. Позов про визнання батьківства може бути пред`явлений особою, яка вважає себе батьком дитини (ч. 3 ст. 128 СК України). Європейський суд з прав людини зауважив, що «на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства» (Калачова проти Російської Федерації №3451/05, §34, від 07 травня 2009 року). З огляду на ст. ст. 76, 77 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Як вбачається з положень ч. 1 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Згідно з ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Таким чином, оскільки [PERSON] позовні вимоги [PERSON] визнав, таке визнання позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, а тест ДНК, який на сьогоднішній день є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства щодо конкретної дитини, продемонстрував, що позивач є батьком [PERSON] , [INFO] , з ймовірністю 99,999999 %, суд вважає, що позовні вимоги слід задовольнити у повному обсязі. Згідно із ст. 2 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» актами цивільного стану є події та дії, які нерозривно пов`язані з фізичною особою і започатковують, змінюють, доповнюють або припиняють її можливість бути суб`єктом цивільних прав та обов`язків. Державній реєстрації відповідно до цього Закону підлягають народження фізичної особи та її походження, шлюб, розірвання шлюбу у випадках, передбачених законом, зміна імені, смерть. Як передбачено ч. 1 ст. 13 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» державна реєстрація народження дитини проводиться з одночасним визначенням її походження та присвоєнням їй прізвища, власного імені та по батькові. Походження дитини визначається відповідно до СК України. Відповідно до підпункту 20 пункту 1 Розділу ІІІ «Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні» затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18 жовтня 2000 року № 52/5, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану. Пунктом 2.13.1. «Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства юстиції України 12 січня 2011 року № 96/5, зазначено, що підставою для внесення змін в актовий запис цивільного стану є рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька, матір дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану. Пунктом 2.16.4 Розділу ІІ «Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства юстиції України 12 січня 2011 року № 96/5 передбачено, що на підставі рішення суду про визнання батьківства (материнства) в актовому записі про народження змінюються відомості про батька та вносяться пов`язані з цим інші зміни згідно із зазначеними в рішенні суду. Згідно з ст. 134 СК України на підставі заяв осіб, зазначених у статті 126 цього Кодексу, або рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до актового запису про народження, складеного органами державної реєстрації актів цивільного стану України, та видає нове Свідоцтво про народження. Отже, рішення суду про визнання батьківства є підставою для внесення зміни до актового запису про народження. У зв`язку із визнанням відповідачем позову до початку розгляду справи по суті, відповідно до ч. 1 ст. 142 ЦПК України з державного бюджету позивачу підлягає поверненню 50 відсотків судового збору, сплаченого ним при зверненні до суду з позовом, інші 50 відсотків сплаченого позивачем судового збору, відповідно до ст. 141 ЦПК України підлягають стягненню на його користь з відповідача.

Outcome: approved