Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-27 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача, третя особа: приватний нотаріус Львівського районного нотаріального округу Львівської області Гавінська Мирослава Іванівна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Просить суд визначити йому - [PERSON] ( [INFO] , РНОКПП - [NUMBER] ) додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті тітки, [PERSON] , померлої [INFO] в нотаріальну контору, а саме 3 (три) місяці з часу набрання даним рішенням суду законної сили. Вважає, що його право підлягає захисту в судовому порядку, як наслідок просить задовольнити позовні вимоги. Позивач в підготовче судове засідання не з`явився. Подав заяву, в якій просив розгляд справи проводити у його відсутності. Позовні вимоги підтримує, просить такі задоволити в повному обсязі. Представник відповідача в підготовче судове засідання не з`явився, хоча про дату, час та місце проведення такого був повідомлений належним чином, однак надіслав клопотання про розгляд справи без участі їх представника. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору в підготовче судове засідання не з`явилася, хоча про дату, час та місце проведення такого була повідомлена належним чином, однак від неї на адресу суду надійшло клопотання про розгляд справи у її відсутності. Окрім цього зазначила, що спадкова справа після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] нею, як приватним нотаріусом Львівського районного нотаріального округу Львівської області Гавінською Мирославою Іванівною не заводилася. А тому, суд приходить до висновку про можливість розгляду справи без участі позивача, представника відповідача, та представника третьої особи, які не з`явилися в підготовче судове засідання, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце проведення такого, зважаючи на подані ними заяви про розгляд справи у їх відсутності, висловлені позиції у справі. Оскільки всі учасники справи в судове засідання не з`явилися, фіксування судового процесу відповідно до ч. 2 ст.\~247\~ЦПК України за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи та перевіривши їх доказами, а відтак, з`ясувавши дійсні обставини справи, суд приходить до наступного висновку. Частиною 3 ст.\~200\~ЦПК України встановлено, що за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Так як відповідач не заперечує проти позовних вимог, фактично визнали їх, суд вважає за можливе ухвалити рішення за результатами підготовчого провадження. Частиною 1 статті 4\~ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Статтею 13\~ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до положень ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом встановлено, що [PERSON] , померла [INFO] , підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 09 березня 2022 року. Після її смерті відкрилася спадщина на належне їй майно. За життя тітка позивача склала заповіт, яким все своє майно заповіла своєму племіннику - [PERSON] , що підтверджується копіями відповідних документів у матеріалах справи. Позивач, [PERSON] є племінником [PERSON] , що підтверджується документами, які долучені до матеріалів справи. З матеріалів справи вбачається, що позивач не проживав та не був зареєстрований з тіткою до дня її смерті в будинку [ADDRESS] . Окрім цього, з матеріалів справи вбачається, що позивач вважає, що його необізнаність про наявність заповіту, а також про те, що йому не було відомо про встановлені законодавством строки для прийняття спадщини, оскільки він з 25 лютого 2022 року займається волонтерською діяльністю та являється волонтером Громадської організації Піклуюсь є поважними причинами того, що він пропустив строк для прийняття спадщини. Відповідно до ст.\~1269\~ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно ч. 2 ст. 1220 ЦК України, часом відкриття спадщини є день смерті особи. Таким чином, судом встановлено, що з незалежних від позивача обставин, він у шестимісячний строку після смерті тітки не міг звернутися в нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщини. Згідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Роз`яснення про те, яку причину пропуску такого строку вважати поважною, надає Постанова Пленуму\~Верховного суду\~України №\~7\~від 30\~травня 2008\~року Про\~судову практику у справах про спадкування: вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до постанови Верховного Суду України № 565/1145/17 від 26 червня 2019 року, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1). тривала хвороба спадкоємців; 2). велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3). складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4). перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5). необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Таким чином, з огляду на те, що законодавцем чітко не визначено вичерпний перелік обставин поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, враховуючи обставини конкретної справи, суд приходить висновку про поважність причин пропуску Позивачем строку прийняття спадщини, що відповідно до частини третьої статті 1272\~ЦК України є підставою для визначення йому додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Разом з тим при вирішенні даної справи суд враховує, що необізнаність про існування заповіту не тотожна таким обставинам, як відсутність інформації про смерть спадкодавця або спадкову масу. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Необізнаність особи про складення заповіту на її користь є поважною причиною для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини (постанова ВС від 06 вересня 2017 року у справі № 315/765/14-ц, постанова ВС від 13 березня 2019 року у справі № 656/219/18, постанова ВС від 20 лютого 2019 року у справі № 694/1179/17, постанова ВС від 2 вересня 2020 року у справі №288/1856/18, постанова ВС від 01 листопада 2021 року у справі №558/381/20). Тому, вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини є обгрунтованими та підлягають до задоволення, оскільки незадоволення прохання позивача щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини зумовить перехід права власності на спадкове майно до держави в особі органу місцевого самоврядування на території якого воно знаходиться.

Outcome: approved