Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-06 00:00:00

У червні 2019 року до Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська надійшла вищезазначена позовна заява [PERSON] , в якій позивач, з урахуванням уточнень, просить суд: -скасувати рішення засідання комісії 5РЕМ ПАТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» про розгляд актів про порушення Правил користування електричною енергією, для населення, що оформлено протоколом №600/135048 від 23.02.2018, постановленим відповідачем на підставі акту від 20.02.2018 серії Н№135048 про виявлення порушення п.48 Правил користування електричною енергією для населення, а саме: самовільне підключення до електричної мережі поза приладом обліку відкритим способом з метою без облікового споживання електроенергії шляхом накиду проводу 2,5 кВ, після відключення від електричної мережі; -зобов`язати відповідача вчинити певні дії щодо відновлення порушених прав [PERSON] шляхом безкоштовного підключення до споживання електричної енергії за місцем проживання позивача: [ADDRESS] , та безкоштовної заміни електричної опори (дерев`яного стовпа) на залізобетонну; -стягнути з відповідача на користь позивача моральну шкоду у розмірі 50\~000,00 грн.; -стягнути з відповідача на користь позивача судовий збір. Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги, позивач посилається на те, що 20.02.2018 працівниками ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго», правонаступником якого є АТ «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ», було проведено перевірку дотримання споживачем [PERSON] за адресою: [ADDRESS] Правил використання електричної енергії, за результатами якої складено акт серії Н №135048 та 23.02.2018 ухвалено рішення, яким встановлено порушення останнім п.48 правил ПКЕЕ й у зв`язку з чим нараховано суму у розмірі 14 88,76 грн. Рішенням Самарського районного суду м.Дніпропетровська від 06.12.2018, ухваленим за результатами розгляду справи №206/3866/18, позовні вимоги ПАТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» до [PERSON] про відшкодування збитків (акт серії Н №135048 та рішення від 23.02.2018) залишено без задоволення. З посиланням на те, що вказане рішення комісії порушує його права, а також, враховуючи те, що неодноразові звернення останнього стосовно заміни дерев`яного стовпа залишились без реагування, [PERSON] звернувся до суду з даним позовом. Крім того, позивач, обґрунтовуючи заявлені вимоги в частині відшкодування моральної шкоди, посилався на те, що неправомірні дії відповідача зі складання вищезазначеного акту та відключення світла, спричини йому значні труднощі в побуті, що стало передумовою для зміни звичного темпу життя. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.06.2019 для розгляду даної справи була визначена суддя Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська Женеску Е.В., якою ухвалою від 07.06.2019 відкрито провадження у справі. Відповідачем 18.09.2019 надано до суду відзив на позовну заяву та 31.01.2024 додаткові пояснення, доводи викладені в яких зводяться до незгоди з заявленими позовними вимогами. Так, відповідачем зазначено, про те, що протоколом №4/19-ПС від 23.01.2019 скасовано спірний акт про порушення і протокол №600/135048 від 23.02.2018; що електропостачання споживачу відновлено, про що свідчить факт сплати останнім рахунків за електроенергію. Крім того, зазначено про те, що опорні стовпи, які задіяні для підключення [PERSON] до електромережі, знаходяться у належному стані і не потребують заміни, на підтвердження чого долучено фотокартки. Відповідачем, між іншим зазначено, що позовна заява не містить доказів та обґрунтування розміру спричиненої моральної шкоди. На підставі протоколу повторного автоматизованого розподілу справу було передано судді Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська Сліщенку Ю.Г., яким ухвалою від 27.02.2020 її прийнято до свого провадження та призначено до розгляду. На підставі протоколу повторного автоматизованого розподілу справу передано судді Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська Яковлеву Д.О., яким за ухвалою від 21.07.2020 її прийнято до провадження та призначено до розгляду. На підставі протоколу повторного автоматизованого розподілу справу передано судді Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська Лукіновій К.С., якою за ухвалою від 13.05.2021 її прийнято до свого провадження та призначено до розгляду. На підставі протоколу повторного автоматизованого розподілу справу, за протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи, 22.02.2022 справу передано судді Бабукінського районного суду м.Дніпропетровська Кудрявцевій Т.О. Ухвалою судді Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська Кудрявцевої Т.О. від 22.02.2022 прийнято цивільну справу до свого провадження та вирішено здійснювати її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Ухвалою суду від 06.02.2023 здійснено перехід від розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін до розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Ухвалою суду від 09.10.2023 уточнену позовну заяву [PERSON] повернуто без розгляду позивачу. Ухвалою Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська від 07.12.2023 залучено до участі у справі в якості належного відповідача АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі». В судовому засіданні позивач [PERSON] позовні вимоги підтримав, посилаючись на обставини, викладені у позові, та просив задовольнити. В судовому засіданні представник відповідача позовні вимоги не визнав, посилаючись на їх необгрунтованість. В подальшому учасники справи, їх представника у судове засідання не з`явилися, про розгляд справи повідомлені належним чином, у наданих суду заявах просили закінчити розгляд справи у їх відсутності та без фіксування судового засідання технічними засобами. Зважаючи на викладене, відповідно до положень ч.2 ст. 247 ЦПК України розгляд справи 07.11.2024 здійснюється судом за відсутності учасників справи та без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Вислухавши позивача та відповідача, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку. Згідно з частинами першою, другою статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. Відповідно до ч.1, 2, 3 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.1, 2, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Згідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. У відповідності до ч.1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до ч.1, 2 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Згідно ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Відповідно до ст. 79 ЦПК України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Статтею 80 ЦПК України передбачено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Відповідно до ч.1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Судом встановлено, що відповідно до копії акту про порушення №135048 від 20.02.2018, складеного комісією 5РЄС ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго», встановлено, що споживач [PERSON] при користуванні електричною енергією за адресою: [ADDRESS] , порушив п.48 Правил користування електричною енергією, що виразилося у самовільному підключенні електроустановок струмоприймачів до електричної мережі з порушенням схеми обліку. Згідно копії протоколу №600/135048 від 23.02.2018 щодо розгляду акта про порушення №135048 від 20.02.2018 встановлено, що споживач на своєму об`єкті за адресою: [ADDRESS] порушив ПРРЕЕ. У зв`язку з зазначеним прийнято рішення виконати нарахування згідно з пп.5 п.3.1 Методики обчислення розміру відшкодування збитків завданих енергопостачальнику внаслідок порушення споживачем правил споживання електроенергії. Обсяг нарахованої електроенергії 8743 кВт*г, що становить 14\~588,76 грн. Згідно копії рішення Самарського районного суду м.Дніпропетровська від 06.12.2018, ухваленого за результатами розгляду справи №206/3866/18, АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» відмовлено у відшкодуванні збитків за рахунок [PERSON] , нарахованих за протоколом №600/135048 від 23.02.2018 щодо розгляду акта про порушення №135048 від 20.02.2018, у зв`язку з не доведенням факту порушення споживачем ПРРЕЕ. Відповідно до копії витягу з протоколу №4/19-ПС, 23.01.2019 акт про порушення №135048 від 20.02.2018 анульовано та вирішено здійснити заходи по підключенні згідно ПРРЕЕ. Згідно копії акту від 26.08.2020, наданого представником відповідача, за адресою: [ADDRESS] було відновлено електропостачання 26.08.2020. Так, згідно ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», учасники ринку, в тому числі споживачі, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку Постановою КМУ від 26.07.1999 за №1357, були затверджені Правила користування електричною енергією для населення, які підлягають застосуванню до спірних правовідносин. Відповідно до вказаних Правил, побутовий споживач це - фізична особа, яка використовує електричну енергію для задоволення власних побутових потреб на підставі договору про користування електричною енергією з електропостачальником. Пунктом 48\~Правил встановлено,\~що побутовий\~споживач несе\~відповідальність згідно\~із законодавством\~за: прострочення\~терміну внесення\~платежів за\~електричну енергію; порушення\~правил користування\~електричною енергією; ухилення\~або несвоєчасне\~виконання рішень\~та приписів\~Державної інспекції\~з енергетичного\~нагляду за\~режимами споживання\~електричної енергії; розкрадання\~електричної енергії\~у разі\~самовільного підключення\~до електричних\~мереж і\~споживання електричної\~енергії без\~засобів обліку; пошкодження\~засобу обліку; розукомплектування\~та пошкодження\~об`єктів\~електроенергетики,\~розкрадання майна\~цих об`єктів; насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам енергопостачальника виконувати свої службові обов`язки. Згідно п.53 Правил, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови побутового споживача від підпису, в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається побутовому споживачу. У разі виявлення фактів розкрадання електричної енергії електропостачальник має право відключити лише безоблікове приєднання до електричних мереж. Якщо неможливо усунути безоблікове приєднання під час оформлення акта, відключенню підлягає об`єкт споживача в цілому, про що зазначається в акті. У разі відмови побутового споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення). Якщо між побутовим споживачем і енергопостачальником не досягнуто згоди щодо користування електричною енергією, її оплати, збереження засобів обліку тощо, спірні питання вирішуються в установленому законодавством порядку. Відповідно до статті\~55\~Конституції України\~кожному гарантується захист прав і свобод у судовому порядку. Статтею\~15\~ЦК\~України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Під захистом права розуміється державно-примусова діяльність, спрямована на відновлення порушеного права суб`єкта правовідносин та забезпечення виконання юридичного обов`язку зобов`язаною стороною. Спосіб захисту може бути визначено як концентрований вираз змісту (суті) міри державного примусу, за допомогою якого відбувається досягнення бажаного для особи, право чи інтерес якої порушені, правового результату. З огляду на те, що акт, який став передумовою для складання рішення про нарахування збитків, анульовано, тобто скасовано відповідачем за рішенням від 23.01.2019 згідно протоколу №4/19-ПС, позовна вимога про скасування рішення засідання комісії 5РЕМ ПАТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» про розгляд актів про порушення Правил користування електричною енергією для населення, що оформлено протоколом №600/135048 від 23.02.2018, не підлягає задоволенню, оскільки порушене право позивача самостійно відновлено відповідачем. Позовна вимога позивача щодо зобов`язання відповідача вчинити певні дії по відновленню його порушених прав шляхом безкоштовного підключення до споживання електричної енергії за місцем проживання: [ADDRESS] , та безкоштовної заміни електричної опори (дерев`яного стовпа) на залізобетонну також не підлягає задоволенню, оскільки наявні у матеріалах справи докази свідчать про відновлення енергопостачання за вказаною адресою у серпні 2020 року та застосування залізобетонної опори для підключення [PERSON] до системи електропостачання відповідача. Щодо позовних вимог про стягнення моральної шкоди, суд вважає за необхідне зазначити наступне. Частинами першою та другою\~статті 23 ЦК України\~передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Положеннями частини третьої\~статті 23 ЦК України\~визначено, що моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. З огляду на те, що наявні у матеріалах справи докази свідчать про протиправність складання акту, на підставі якого позивача було відключено від енергопостачання 20.02.2018 та який анульовано лише 23.01.2019 і з вказаної дати вирішено відновити енергопостачання, суд вважає наявними підстави для відшкодування позивачу моральної шкоди у розмірі 5\~000, 00 грн., яка є співмірною з понесеними позивачем моральними стражданнями, передумовою яких стали дії відповідача. Таким чином, позовні вимоги позивача підлягають частковому задоволенню. Відповідно до приписів ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 1073,60 грн. На підставі викладеного,

Outcome: partial