Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-27 00:00:00

Перший заступник керівника Звенигородської окружної\~прокуратури Плетінь\~О.О. в інтересах держави в\~особі \~Управління Державного\~агентства з\~розвитку меліорації,\~рибного господарства\~та продовольчих\~програм у\~Черкаській області\~та Ватутінської\~міської ради\~звернулась до\~суду області\~з даним\~цивільним позовом\~за змістом\~якого просить\~стягнути з\~відповідача на\~користь держави\~на рахунок\~Ватутінської міської\~ради шкоду,\~заподіяну водним\~живим ресурсам,\~в сумі\~14\~382\~грн.,\~а також\~понесені судові витрати. Позовні вимоги\~мотивовані тим,\~що головним\~державним інспектором\~Управлінням Державного\~агентства меліорації\~та рибного\~господарства в\~Черкаській області\~14.03.2023\~року відносно\~ [PERSON] \~складено протокол\~про адміністративне\~правопорушення,\~передбачене ч.\~4\~ст.\~85\~КУпАП,\~за фактом\~здійснення ним\~14.03.2023\~року близько\~10\~год.\~35\~хв.\~на березі\~р.\~Шполка по\~вул.\~Ватутінська в\~с.\~Юрківка Звенигородського\~району Черкаської\~області,\~в порушення\~пп.\~1\~п.\~1\~розділу IV Правил любительського і спортивного рибальства, вилову риби забороненим сіткоснастевим знаряддям лову типу «екран», виловивши таким чином рибу загальною вагою 2 кг (9\~пліток та 6 йоршів). Постановою Звенигородського районного суду Черкаської області від 09.01.2024 року в справі № 694/2928/23, [PERSON] , [INFO] , визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, однак провадження в справі закрито на підставі п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 КУпАП, а також відмовлено в задоволенні клопотання начальника Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства в Черкаській області про стягнення збитків. Відповідно до розрахунку, проведеного Управлінням Державного агентства меліорації та рибного господарства в Черкаській області, внаслідок незаконного вилову риби [PERSON] заподіяно рибному господарству заподіяно збитки на загальну суму 14\~382 грн., про стягнення якої й заявлено позов. Також вказано, що оскільки ні Управлінням Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області, ні Ватутінською міською радою, не вжито жодних заходів на відшкодування шкоди, завданої [PERSON] незаконним виловом риби, та вжиття таких заходів не планувалось, вказане свідчить про наявність підстав для вжиття прокурором заходів представницького характеру. Відповідач надав до суду про визнання заявлених позовних вимог та можливість розгляду справи за його відсутності. Начальник Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області [PERSON] надіслав до суду заяву за змістом якої підтримує заявлені позовні вимоги та наполягає на їх задоволенні, а розгляд справи просить провести за відсутності представника даної установи. Представник Ватутінської міської ради Чадний С.А., повноваження якого підтверджено довіреністю в порядку передоручення від 26.07.2023 року, надав до суду заяву за змістом якої підтримує заявлені позовні вимоги, просить суд розгляд справи провести за його відсутності та ухвалити обґрунтоване рішення за наявними матеріалами справи. Прокурор Звенигородської окружної прокуратури Івакіна Ю.П. у судовому засіданні підтримала заявлені позовні вимоги з викладених у позові підстав та просила їх задовольнити. Додатково вказала, що платником судового збору є Черкаська обласна прокуратура, тож саме на її рахунок з відповідача слід стягувати понесені судові витрати зі сплати судового збору. Згідно ст.ст. 12, 13 ЦПК України суд розглядає справи на принципах змагальності і диспозитивності. Суди розглядають справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Положеннями ч. 4 ст. 206 ЦПК України передбачено, що в разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. За змістом ч. 1 ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення обов`язком суду, крім іншого, є вирішення питання про характер спірних правовідносин і про те, яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин. Заслухавши доводи прокурора, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає, що наявні достатні підстави для задоволення позовних вимог. З`ясувавши всі обставини справи та перевіривши їх доказами, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд вважає, що наявні підстави для задоволення позовних вимог Судом встановлено наступні факти та відповідні їм правовідносини. [PERSON] 14.03.2023 року близько 10 год. 35 хв. на березі р. Шполка по вул. Ватутінська в с. Юрківка Звенигородського району Черкаської області, в порушення пп. 1 п. 1 розділу IV Правил любительського і спортивного рибальства, здійснював риби забороненим сіткоснастевим знаряддям лову типу «екран», виловивши 15 рибин (9 пліток та 6 йоршів) загальною вагою 2 кг, в зв`язку з чим відносно нього головним державним інспектором Управлінням Державного агентства меліорації та рибного господарства в Черкаській області 14.04.2023 року складено протокол про адміністративне правопорушення № 011672. Відповідно до розрахунку, проведеного Управлінням Державного агентства меліорації та рибного господарства в Черкаській області, внаслідок незаконного вилову риби [PERSON] заподіяно рибному господарству заподіяно збитки на загальну суму 14\~382 грн., зокрема: за вилов 9 пліток 14\~076 грн., за вилов 6 йоршів 306 грн. Постановою Звенигородського районного суду Черкаської області від 09.01.2024 року в справі № 694/2928/23, [PERSON] , [INFO] , визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, однак провадження в справі закрито на підставі п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 КУпАП, а також відмовлено в задоволенні клопотання начальника Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства в Черкаській області про стягнення збитків. Згідно ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Відповідно до змісту ч.ч. 3, 5 ст. 56 ЦПК України у визначених законом випадках прокурор, крім іншого, може звертатися до суду з позовною заявою, брати участь у розгляді справ за його позовами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. Положеннями ч.ч. 1, 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства в Черкаській області листом від 02.05.2024 року № 1-5-9/716-24 поінформовано Звенигородську окружну прокуратуру про відсутність можливості сплатити судовий збір за пред`явлення позову до [PERSON] та надано згоду на пред`явлення відповідного позову в його інтересах. Виконавчий комітет Ватутінської міської ради листом від 25.04.2024 року № 1366/02-21 повідомлено Звенигородську окружну прокуратуру про відсутність можливості пред`явлення позову про стягнення шкоди, завданої [PERSON] водним ресурсам, внаслідок здійснення незаконного вилову риби, що зумовлено завантаженістю працівників відділу юридичного забезпечення та кадрової роботи виконавчого комітету міської ради. З огляду на вказане, підставою для здійснення представництва в даному спорі прокурором є не здійснення позивачами дій, направлених на здійснення необхідних заходів на захист інтересів держави, у тому числі шляхом подання позову про стягнення шкоди, завданої [PERSON] незаконним виловом водних живих біоресурсів, що є порушенням майнових інтересів держави. Рішенням Ватутінської міської ради від 17.10.2024 року № 59-2/VІІІ перейменовано Ватутінську міську раду Черкаської області на Багачевську міську раду Черкаської області, а виконавчий комітет Ватутінської міської ради Черкаської області на виконавчий комітет Багачевської міської ради Черкаської області. Встановленим судом фактам відповідають деліктні правовідносини, які регулюються Конституцією України, Цивільним кодексом України (далі ЦК України), Бюджетним кодексом України та законами України «Про тваринний світ», «Про охорону навколишнього природного середовища», «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» та підзаконними нормативно-правовими актами, прийнятими у їх відповідності. Положеннями абз.абз. 1, 2 ст. 13 Конституції України, ч.ч. 1-3 ст. 324 ЦК України передбачено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади органи місцевого самоврядування в межах, встановлених Конституцією України. Кожен громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності Українського народу відповідно до закону. Відповідно до ч. 3 ст. 17 ЦК України орган державної влади, орган влади Автономної Республіки Крим або орган місцевого самоврядування здійснюють захист цивільних прав та інтересів у межах, на підставах та у спосіб, що встановлені Конституцією України та законом. За змістом ст. 3 Закону України «Про тваринний світ» об`єктами тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону, крім іншого, є риби в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку, які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі. Відповідно до ст. 10 Закону України «Про тваринний світ» громадяни, крім іншого, зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Згідно ст. 34 Закону України «Про тваринний світ» користувачі об`єктами тваринного світу в установленому законодавством порядку, крім іншого, зобов`язані додержуватися встановлених правил, норм, лімітів і строків використання об`єктів тваринного світу. Відповідно до змісту пп. 1 п. 1 розділу IV Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.09.2022 року № 70 (далі Правила любительського і спортивного рибальства), крім іншого, забороняється добування (вилов) такими знаряддями лову як сітки та пастки усіх типів та конструкцій, а також іншими сітковими знаряддями лову, за винятком раколовок конструкції «хапка» та підсак, встановлених цими Правилами розмірів. Положеннями пп. 7 п. 2 розділу IІІ Правил любительського і спортивного рибальства передбачено, що рибалки зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну водним біоресурсам внаслідок порушення цих Правил, у порядку та розмірах, визначених законодавством. За змістом\~ч.\~1\~ст.\~52-1\~Закону України\~«Про тваринний\~світ» для добування об`єктів тваринного світу забороняються застосування монониткових (волосінних) сіток (крім тих, що призначені для промислового лову). Згідно ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, настає, крім іншого, в разі незаконного вилучення об`єктів тваринного світу з природного середовища. Відповідно до ч.ч. 4, 5 ст. 68, ч. 1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відповідно ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. Положеннями ст. 66 Конституції України передбачено, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Згідно з ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Постановою Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 року № 1209, яка діяла станом на 14.04.2023 року, затверджено такси для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України, іноземцями та особами без громадянства цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України, відповідно до яких збитки за незаконне добування одного екземпляра водних біоресурсів (незалежно від розміру та ваги) зокрема плітки становить 92 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а йорша 3 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Таким чином, внаслідок порушення 14.04.2023 року [PERSON] законодавства про охорону навколишнього середовища шляхом незаконного вилову водних біоресурсів, ним заподіяно шкоду на загальну суму 14\~382 грн. (92 * 17 + 3 * 17), яка підлягає стягненню з нього на загальних підставах. Відповідно ст. 69-1 Бюджетного кодексу України до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності. Згідно з п. 7 ч. 3 ст. 29, п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України у частині доходів є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності; до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать: 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів об`єднаних територіальних громад, що створюються згідно із законом та перспективним планом формування територій громад 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя 70 відсотків. З огляду на вказане, суд стягує з відповідача шкоду в сумі 14\~382 грн., заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в повному обсязі, яка підлягає зарахуванню на аналітичний рахунок Головного управління Державної казначейської служби України у Черкаській області, яке у відповідності до вимог п. 7 ч. 3 ст. 29, п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України розподіляє зазначені кошти в автоматизованому режимі наступним чином: 30 відсотків зараховуються до спеціального фонду державного бюджету, 20 відсотків до спеціального фонду обласного бюджету Черкаської обласної ради, 50 відсотків до спеціального фонду місцевого бюджету виконавчого комітету Ватутінської (на даний час Багачевської) міської ради. Вирішуючи питання розподілу судового збору, суд вважає, що оскільки відповідачем визнано позов до початку розгляду справи по суті, у відповідності до ч. 1 ст. 142 ЦПК України, 50 відсотків судового збору, сплаченого Черкаською обласною прокуратурою за його пред`явлення, відповідно до роздруківки платіжної інструкції ГУДКСУ у Черкаський області від 05.06.2024\~року № 1115 (внутрішній номер 350040299), що становить 1\~514\~(одна тисяча п`ятсот чотирнадцять) грн., підлягають поверненню Черкаській обласній прокуратурі з державного бюджету, а інші 50 відсотків підлягають стягненню з [PERSON] на її користь, оскільки підстав для звільнення [PERSON] від його сплати судом не встановлено. Повернення помилково сплачених коштів у якості судового збору здійснюється відповідно до Порядку повернення (перерахування) коштів, помилково або надміру зарахованих до державного та місцевих бюджетів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 03.09.2013 року №\~787, за поданням органів, що контролюють справляння надходжень бюджету, яке видається за заявою особи платника. На підставі викладеного,

Outcome: approved