Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-06 00:00:00

Представник Акціонерного товариства «Комерційний Банк «Глобус» звернувся до Ленінського районного суду м. Харкова з позовною заявою до [PERSON] , в якій просить стягнути з відповідача на свою користь суму заборгованості за договором про надання комплексу послуг банківського обслуговування в АТ «КБ «Глобус» від 04.05.2018 в розмірі 96641,71 грн, яка складається: з простроченої заборгованості по кредиту в розмірі 49385,16 грн. та простроченої заборгованості по процентам в розмірі 47256,55 грн. Також просить стягнути з відповідача на свою користь судові витрати, пов`язані зі сплатою позивачем судового збору в розмірі 3028,00 грн та витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 6000,00 грн. В обґрунтування пред`явлених позовних вимог позивач зазначив, що 05.05.2018 між АТ «КБ «ГЛОБУС» та [PERSON] був укладений Договір про надання комплексу послуг банківського обслуговування в АТ «КБ «Глобус» (надалі - Договір) шляхом подачі Заяви-анкети на приєднання до вказаного договору. Відповідно до умов договору банк відрив позичальнику картковий рахунок за програмою кредитування овердрафт «Запасочка» для фізичних осіб клієнтів АТ «КБ «Глобус», та встановлено ліміт дозволеного овердрафту на наступних умовах: сума ліміту овердрафту в розмірі 50000,00 грн., строк дії ліміту овердрафту - 12 місяців з 04.05.2018 по 04.05.2019, фіксована процентна ставка у разі непогашення кредитної заборгованості у пільговий період кредитування (річних) - 42 %. Позивач вказує, що виконав взяті на себе зобов`язання та надав відповідачу в користування кошти, однак, відповідач умови договору не виконував належним чином, унаслідок чого у нього перед банківською установою утворилась заборгованість, яка станом на 01.03.2024 становить 96641,71 грн., яка складається з: 49385,16 грн простроченої заборгованості по кредиту, 47256,55 грн. простроченої заборгованості по процентам. У зв`язку із зазначеним, позивач звернувся до суду з цим позовом. Ухвалою Ленінського районного суду м. Харкова від 09 вересня 2024 відкрито провадження по справі та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення ( виклику) сторін. Позивач не надавав клопотань про розгляд справи в загальному порядку, в позові зазначив, що проти заочного розгляду справи не заперечує. Відповідач заперечення проти розгляду справи в порядку спрощеного провадження, клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін чи відзив на позов суду не подала, про розгляд справи повідомлялася належним чином. Копія ухвали про відкриття провадження по справі, копія позову та долучених до нього документів, направлялися відповідачу за місцем реєстрації, про що свідчать поштові повідомлення, які повернулися на адресу суду з відмітками «за закінченням терміну зберігання». Судом, враховано, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України"). При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі „Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини. За таких обставин у відповідності до ст. 280 ЦПК України, суд розглянув справу у відсутність відповідача в порядку заочного провадження на підставі наявних в ній доказів, оскільки позивач не заперечував проти такого порядку вирішення спору. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з розглядом справ в порядку спрощеного провадження за відсутністю всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні факти і відповідні їм правовідносини. Суд установив, що 05.05.2018 року між АТ «Комерційний банк «Глобус» та [PERSON] був укладений договір на відкриття поточного рахунку та обслуговування платіжної картки шляхом подачі заяви-анкети № б/н на приєднання до вказаного договору, яким встановлено ліміт овердрафту 50 000,00 грн зі строком дії 12 місяців із 04.05.2018 року до 04.05.2019 року, фіксована процентна ставка у разі непогашення кредитної заборгованості у пільговий період кредитування (річних) - 42 %. 05.05.2018 року відповідач підписав заяву-анкету № б/н на приєднання до договору на відкриття поточного рахунку та обслуговування платіжної картки АТ «КБ «Глобус» (для фізичних осіб). На підставі вказаної заяви АТ«КБ «Глобус» на ім`я відповідача відкрито картковий рахунок, на який встановлено овердрафт за програмою кредитування овердрафт «Запасочка» для операцій з платіжною карткою у валюті - гривня, видано платіжну картку зі строком дії ліміту овердрафту 12 місяців. Згідно його дія може бути продовжена Банком на кожні наступні 12 місяців на умовах визначених договором. Відповідач підписанням вищевказаної заяви-анкети на приєднання до договору на відкриття поточного рахунку та обслуговування платіжної картки в АТ КБ «Глобус» підтвердив, що акцептує публічну пропозицію АТ КБ «Глобус» на укладення цього договору, яка розміщена на сайті АТ КБ «Глобус» www.globusbank.com.ua і беззастережно приєднується до умов цього договору, усвідомлював, що договір вважається укладеним з дня отримання банком заповненої та підписаної відповідачем заяви-анкети на приєднання до договору на відкриття поточного рахунку та обслуговування платіжної картки АТ «КБ «Глобус» (для фізичних осіб); ознайомлений та цілком згодний з умовами договору АТ «КБ «Глобус», діючими картковими лімітами, Тарифами, умовами Програми кредитування, Правилами користування міжнародними платіжними картками; підтвердив, що всі умови договору АТ «КБ «Глобус» йому зрозумілі та не потребують додаткового тлумачення, свій примірник цієї заяви-анкети отримав, Наявні у справі докази свідчать про те, що банк виконав взяті на себе зобов`язання та надав відповідачу в користування кредитні кошти, та доказів фактичного не отримання коштів від банку стороною відповідача суду надано не було. Із наданого позивачем розрахунку та виписки за договором вбачається, що відповідач користувався коштами, однак, у встановленому договором порядку та строки, не погасив заборгованість, у результаті чого у відповідача перед позивачем утворилась заборгованість в сумі\~\~96641,71 грн, із яких: 49385,16 грн - строкова заборгованість за кредитом, 940,92 грн - строкова заборгованість за процентами, 47256,55 грн - прострочена заборгованість за процентами. Відповідач не надав іншого розрахунку заборгованості чи відомості про відсутність такої, а тому суд, ухвалюючи заочне рішення у справі, приймає розрахунок позивача, як належний та допустимий доказ у справі, який підтверджує наявність заборгованості відповідача перед позивачем. Згідно\~статті 525 ЦК України, одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до\~статті 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог\~ЦК України, інших актів цивільного законодавства. Статтею 530 ЦК України\~визначено, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Відповідно до змісту\~статті 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання. Боржник вважається таким, що прострочив виконання, якщо він не виконав його у строк, передбачений умовами договору або встановлений законом. Статтею 614 ЦК України\~передбачено, що особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини, якщо інше не встановлено договором або законом. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання. Як вбачається з матеріалів справи, зобов`язання не виконані з вини відповідача. Згідно частини першої\~статті 624 ЦК України, якщо за порушення зобов`язання встановлено неустойку, то вона підлягає стягненню в повному розмірі, незалежно від відшкодування збитків. Відповідно до\~статті 629 ЦК України, договір є обов`язковим для виконання сторонами. Частиною другою\~статті 1050 ЦК України\~встановлено, що якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому. Згідно зі\~статтею 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Враховуючи, що фактично отримані та використані позичальником кошти в добровільному порядку АТ «Комерційний банк «Глобус» не повернуті, що свідчить про порушення його прав, суд погоджується із тим, що банк вправі вимагати захисту своїх прав через суд - шляхом зобов`язання виконати боржником обов`язку з повернення фактично отриманої суми кредитних коштів та сплати процентів. Відповідно до частин 1, 6\~статті 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Будь-яких заперечень по суті позовних вимог відповідач суду не надав. Суд, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши обставини справи, дійшов\~\~висновку, що виконання зобов`язань порушено з вини відповідача, тому позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі. Згідно\~ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Як визначено у ч. 1\~ст. 137 ЦПК України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Відповідно до ч.ч. 1,2\~ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Таким чином, відповідно до статей\~133,\~137,\~141 ЦПК України\~з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 2 684,00 грн; витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 6 000,00 грн. При цьому, суд ураховує, що між позивачем та адвокатом Прохоренком В. П. (що діє на підставі свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю від 29 травня 2008 року № 3352,\~\~виданого КМКДКА) було укладено договір про надання професійної правничої (правової) допомоги від 01.02.2024 року № 010224; представництво інтересів позивача у суді адвокатом здійснювалося на підставі довіреності від 05 грудня 2022 року; акт № б/н прийому - передачі послуг за договором про надання професійної правничої (правової) допомоги від 01.02.2024 року № 010224; фактичне понесення стороною позивача витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 6 000,00 грн. На підставі статей\~526,\~530,\~625,\~634,\~1054 Цивільного кодексу України, статтями\~10,\~12,\~76,\~81,\~89,\~141,\~258,\~259,\~263,\~265,\~280-283,\~289,\~354 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -\~\~

Outcome: approved