Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-29 00:00:00

Керівник Вишгородської\~окружної прокуратури,\~який діє\~в інтересах\~держави в\~особі Державного\~агентства України\~з розвитку\~меліорації,\~рибного господарства\~та продовольчих\~програм,\~Петрівської сільської\~ради Вишгородського\~району Київської\~області звернувся\~до Вишгородського\~районного суду\~Київської області\~з даним\~позовомдо [PERSON] про відшкодування шкоди, посилаючись на те, що 06.07.2023 року о 07 год. 30 хв. [PERSON] на Київському водосховищі в районі с. Старі Петрівці Вишгородського району Київської області, в порушення правил рибальства, проводив вилов риби власним забороненим знаряддям лову сіткою з ліски в кількості 1 шт., та виловив рибу: карась у кількості 2 екземпляри, плітка в кількості 6 екземплярів, лящ в кількості 3 екземпляри, плоскирка в кількості 9 екземплярів, загальною вагою 2 кг., чим заподіяв шкоду рибному господарству України у сумі 31\~569, 00 грн. Своїми діями [PERSON] порушив п.п. 1 п. 2 розділу ІІІ та п.п. 1 п. 1 розділу IV Правил любительського та спортивного рибальства України та ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», тобто вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 85 КУпАП. Постановою Вишгородського районного суду Київської області від 09.08.2023 року [PERSON] притягнуто до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 4 ст. 85 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 340, 00 грн. В зв`язку із тим, що при накладенні на відповідача адміністративного стягнення питання відшкодування збитків, нанесених рибному господарству України не вирішено, а Петрівською сільською радою не вжито заходів цивільно-правового характеру, прокурор звернувся до суду та просить стягнути з відповідача майнову шкоду, заподіяну рибному господарству України порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності в розмірі 31\~569, 00 грн. та понесені судові витрати. Згідно правил ч. 6 ст. 19 ЦПК України зазначений спір є малозначним, а тому відповідно до вимог ст. 274 ЦПК України справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 21.08.2024 року по справі відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження, з повідомленням учасників справи. Прокурор в судове засідання не з`явився, подав до суду клопотання в якому просив суд розглянути справу за його відсутності, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити, проти ухвалення заочного рішення у справі не заперечує. Представники Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм та Петрівської сільської ради Вишгородського району Київської області в судове засідання не з`явились, подали до суду заяви про розгляд справи за відсутності їх представників. Відповідач до суду не з`явився, про місце, день та час слухання справи був належним чином повідомлений, про що свідчать поштові повідомлення, які знаходяться у матеріалах справи, заяви про розгляд справи за його відсутності до суду не надходило, не скористався своїм правом та не подав до суду відзив на позовну заяву, тому суд, відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України, вважає можливим вирішити справу на підставі наявних доказів без участі відповідача. Враховуючи наявність умов, визначених у частині першій статті 280 ЦПК України, суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів. Дослідивши письмові матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків. Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за звернення особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. У ст.12 ЦПК України, говориться, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Як вбачається\~з матеріалів справи та протоколу про адміністративне правопорушення № 015344 від 06.07.2023 року [PERSON] , 06.07.2023 року о 07 год. 30 хв. на Київському водосховищі, в районі с. Старі Петрівці, Вишгородського району Київської області, грубо порушив правила рибальства, а саме проводив заборонений вилов власним забороненим знаряддям лову сіткою з ліски в кількості 1 шт., при цьому виловив рибу карась у кількості 2 екземпляри, плітка в кількості 6 екземплярів, лящ в кількості 3 екземпляри, плоскирка в кількості 9 екземплярів, загальною вагою 2 кг., чим заподіяв шкоду рибному господарству України у сумі 31\~569, 00 грн. Своїми діями [PERSON] порушив п.п. 1 п. 2 розділу ІІІ та п.п. 1 п. 1 розділу IV Правил любительського та спортивного рибальства України та ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», тобто вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 85 КУпАП. Постановою Вишгородського районного суду Київської області від 09.08.2023 року, яка набрала законної сили 22.08.2023 року [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП і накладено адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 340, 00 грн. Заборонене знаряддя лову - сітку з ліски конфісковано. Стягнуто з [PERSON] на користь держави судовий збір у розмірі 536, 80 грн. Згідно розрахунку матеріальної шкоди до протоколу про адміністративне правопорушення № 015344 від 06.07.2023 року, який проводився відповідно до такс затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 06.10.2021 року № 1039 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів, а також незаконного знищення чи погіршення середовища існування водних біоресурсів», збитки завдані відповідачем складають 31 569, 00 грн. Згідно ч.ч. 1, 3 ст. 40 КУпАП якщо у результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то адміністративна комісія, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди, якщо її сума не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а суддя районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду - незалежно від розміру шкоди, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті. В інших випадках питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства. Згідно ст. 34 Закону України «Про тваринний світ» користувачі об`єктами тваринного світу в установленому законодавством порядку зобов`язані: додержуватися встановлених правил, норм, лімітів і строків використання об`єктів тваринного світу; використовувати тваринний світ у способи, що не допускають порушення цілісності природних угруповань і забезпечують збереження тварин, яких не дозволено використовувати. Відповідно до ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Згідно ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища несуть особи, винні , зокрема, перевищенні лімітів та порушенні інших вимог використання природних ресурсів. Відповідно до ч. 1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Згідно ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. Відповідно до ст. 10 Закону України «Про тваринний світ» громадяни відповідно до закону зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування у повному обсязі, до яких відносяться витрати, які особа мусить зробити для відновлення пошкодженого майна. Згідно ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала. Оскільки постановою Вишгородського районного суду Київської області від 09.08.2023 року, яка набрала законної сили відповідача визнано винним у вчинення адміністративного правопорушення й накладено адміністративне стягнення за незаконний вилов риби, суд приходить до висновку, що на нього слід покласти цивільну відповідальність по відшкодуванню майнової шкоди, яку він завдав своїми неправомірними діями. За таких обставин судом виявлено порушене право позивача, яке підлягає захистові, а пред`явлений позов задоволенню. Крім того представником позивача надано суду документальне підтвердження понесених ним судових витрат, які згідно ст. 141 ЦПК України слід покласти на відповідача. На підставі викладеного та

Outcome: approved