Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-29 00:00:00

І. Описова частина Короткий виклад позиції позивача та відповідача. АТ «Акцент-Банк» (надалі по тексту позивач) звернулося до [PERSON] (далі по тексту відповідачка) про стягнення заборгованості. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 22.08.2022 відповідачка приєдналася до Умов та Правил надання банківських послуг в А-Банку (далі Умови та Правила) з метою отримання банківських послуг та відкриття банківського рахунку. Відповідачкою 22.08.2022 підписана заява щодо встановлення кредитного ліміту на підставі якої їй відкрито поточний рахунок, встановлено на нього відповідний кредитний ліміт та видано платіжну картку, як засіб доступу до рахунку. Відповідно до п. 2.1.1.1.3. Умов та Правил, клієнт погоджується з тим, що кредитний ліміт встановлюється за рішенням банку і клієнт дає право банку в будь-який момент змінити (зменшити, збільшити або анулювати) кредитний ліміт. Відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана ним Анкета-Заява про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у А-Банку разом з Умовами та Правилами, які викладені на банківському сайті https://a-bank.com.ua/terms, складає між ним та банком кредитний договір, що підтверджується підписом у заяві. Всі основні умови кредитування доведені відповідачеві, про що свідчить його підпис в паспорті споживчого кредиту за програмою «Кредитна картка». На суму фактично використаного кредитного ліміту (кредиту) банк нараховує відсотки. Відсотки нараховуються за кожен календарний день використання кредитного ліміту за процентними ставками, зазначеними в Тарифах, що підтверджується п. 2.1.4.3.2. Умов та правил надання банківських послуг. Одночасно п. 1.1.3.2.3. Умов та Правил передбачена можливість здійснювати зміну тарифів, а також інших умов обслуговування рахунків. При цьому банк, за винятком випадків зміни розміру наданого кредиту (кредитного ліміту), зобов`язаний не менш ніж за 7 днів до введення змін проінформувати клієнта, зокрема у виписці по картрахунку згідно з п. 1.1.3.1.10. цього Договору. Якщо протягом 7 днів банк не одержав повідомлення від клієнта про незгоду зі змінами, то вважається, що клієнт приймає нові умови. Право зміни розміру наданого на платіжну картку кредиту (кредитного ліміту) банк залишає за собою в однобічному порядку, за власним рішенням банку та без попереднього повідомлення клієнта. Позивач свої зобов`язання за Договором та угодою виконав у повному обсязі, а саме надав відповідачу кредит (встановив кредитний ліміт) у розмірі, відповідно до умов Договору. Відповідачка не надавала своєчасно банку грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом, відсотками, а також іншими витратами відповідно до умов Договору, що має відображення у розрахунку заборгованості за Договором. Таким чином, у порушення умов кредитного договору, а також ст. 509, 526, 1054 ЦК України, відповідачка зобов`язання за вказаним договором не виконала. Відповідно до п. 2.1.3.2.2.1.,2.1.3.2.2.11. Умов та Правил, відповідачка зобов`язувалася погашати заборгованість та оплачувати послуги банку в повному обсязі відповідно до Договору, в тому числі в разі пред`явлення претензій по зроблених операціях до моменту прийняття остаточного рішення щодо задоволення таких претензій, а також негайно здійснити повне погашення заборгованості (в тому числі простроченої та овердрафту) за Договором в порядку та строки, визначені Договором та додатками до Договору. Згідно з п. 2.1.2.1.11. та п. 2.1.4.5.6. Умов та Правил, банк має право у разі порушення клієнтом цих Умов та Правил, у разі виникнення простроченої заборгованості за карткою, заборгованості, що перевищує платіжний ліміт, овердрафта (за його наявності) або у разі виникнення ситуації, що може спричинити збиток для банку або клієнта (включаючи ризик несанкціонованого використання картки), або порушення чинного законодавства призупинити або припинити дію карток(-ки), а також уживати для цього усіх необхідних заходів аж до вилучення карток(-ки). Банк має право вимагати дострокового виконання боргових зобов`язань в цілому або у визначеній банком частці у разі невиконання клієнтом та / або довіреною особою клієнта зобов`язань за Договором. Відповідно до п. 2.1.4.6.9. Умов та Правил, за порушення строків сплати обов`язкового щомісячного платежу клієнт сплачує банку відсотки в подвійному розмірі від базової процентної ставки, зазначеної в тарифах, що діє на дату нарахування відсотків. Відсотки в подвійному розмірі, замість базового розміру процентної ставки, зазначеного в тарифах, нараховуються від суми кредитної заборгованості (в т.ч. простроченої суми кредиту) з моменту виникнення заборгованості під час дії пільгового періоду за карткою, внаслідок невнесення обов`язкового щомісячного платежу в повному обсязі, або за кожен календарний день поточного календарного місяця, в якому клієнт своєчасно не вніс обов`язковий щомісячний платіж за звітний місяць після закінчення дії пільгового періоду за карткою. При цьому сторони усвідомлюють та підтверджують, що таке збільшення розміру процентної ставки не є зміною умов цього Договору та/або зміною процентної ставки за Договором, що здійснюється банком в односторонньому порядку, і відповідно внесення змін до Договору не потребується. Згідно з п.2.1.4.6.4. Умов та Правил, у разі виникнення прострочених зобов`язань за Договором банк має право вимагати сплати клієнтом штрафу та / або пені у встановленому розмірі. У зв`язку з неналежним виконанням відповідачкою зобов`язань за кредитним договором, станом на 11.08.2024 заборгованість перед банком становить 41 612 грн. 09 коп., яка складається із: заборгованості за кредитом у сумі 31 998,00 грн, заборгованості за відсотками в сумі 9 614,09 грн. Ураховуючи викладене, посилаючись на приписи цивільного законодавства, позивач просить суд стягнути із відповідачки заборгованість за кредитним договором, що виникла станом на 11.08.2024 та понесені судові витрати. Відповідачка відзив на позовну заяву не надала. Рух справи в суді першої інстанції та процесуальні рішення. 26.08.2024 представник позивача [PERSON] , в інтересах АТ «Акцент-Банк» подав до Чорнобаївського районного суду Черкаської області позовну заяву до [PERSON] про стягнення заборгованості. Згідно зі ст. 33 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) автоматизованою системою документообігу суду, з урахуванням положень ст.ст. 36, 37 ЦПК України, того ж дня було визначено головуючу суддю Шарую Л.О. та передано їй дану справу (а.с. 36). Ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 12.09.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, розгляд справи призначений на 08.10.2024 о 12:00 (а.с.39-40). У судове засідання представник позивача не з`явився. У позовній заяві позивач просить розгляд справи проводити без участі представника, не заперечував проти ухвалення заочного рішення (а.с. 4). Також до позову додано клопотання представника позивача, за змістом якого представниця позивача просила розгляд справи проводити без її участі, не заперечувала проти ухвалення заочного рішення (а.с. 6). У судове засідання 08.10.2024 відповідачка не з`явилася; про дату, час та місце розгляду справи повідомлена шляхом направлення судової повістки на мобільний номер у додатку «Viber» та рекомендованим листом. Згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення [PERSON] отримала лист 20.09.2024 особисто. (а.с.44-45). У зв`язку з неявкою відповідачки у судове засідання, розгляд справи був відкладений на 30.10.2024 о 14:00. У судове засідання 30.10.2024 відповідачка повторно не з`явилася; про дату, час та місце розгляду справи повідомлена шляхом направлення судової повістки на мобільний номер у додатку «Viber» (а.с. 48). Відзиву на позовну заяву відповідачка не подала, жодних заяв чи клопотань до суду не направила, причини неявки суду не відомі. Частиною 1 статті 223 ЦПК України визначено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлення про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Оскільки судом вживалися вимоги закону щодо повідомлення відповідачки про розгляд справи, вона вважається такою, що належним чином повідомлена про дату, час і місце судового засідання, в судове засідання не з`явилася, не подала відзив, а позивач не заперечує проти заочного вирішення справи, суд ухвалив проводити заочний розгляд справи. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. ІІ. Мотивувальна частина рішення Застосовані норми права. Відповідно до ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого або майнового права та інтересу. Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до положень ст.ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками процесу. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Відповідно до ст. 3 Закону України «Про електрону комерцію» зазначено, що електронний договір - це домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі. Електронний договір укладається і виконується в порядку, передбаченому Цивільним та Господарським кодексами України, а також іншими актами законодавства. Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі. Кожний примірник електронного документа з накладеним на нього підписом, визначеним статтею 12 цього Закону, є оригіналом такого документа. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана шляхом: надсилання електронного повідомлення особі, яка зробила пропозицію укласти електронний договір, підписаного в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; заповнення формуляра заяви (форми) про прийняття такої пропозиції в електронній формі, що підписується в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; вчинення дій, що вважаються прийняттям пропозиції укласти електронний договір, якщо зміст таких дій чітко роз`яснено в інформаційній системі, в якій розміщено таку пропозицію, і ці роз`яснення логічно пов`язані з нею (стаття 11 Закону України «Про електронну комерцію»). Відповідно до ч. 5 ст. 11 Закону України «Про електронну комерцію» встановлено, що пропозиція укласти електронний договір (оферта) може включати умови, що містяться в іншому електронному документі, шляхом перенаправлення (відсилання) до нього. Особі, якій адресована пропозиція укласти електронний договір (оферта), має надаватися безперешкодний доступ до електронних документів, що включають умови договору, шляхом перенаправлення (відсилання) до них. Включення до електронного договору умов, що містяться в іншому електронному документі, шляхом перенаправлення (відсилання) до такого документа, якщо сторони електронного договору мали змогу ознайомитися з ним, не може бути підставою для визнання правочину нікчемним. Відповідно до ст. 12 Закону України «Про електронну комерцію» визначено, що якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів. Електронним підписом одноразовим ідентифікатором є дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, і надсилаються іншій стороні цього договору. Це комбінація цифр і букв, або тільки цифр, або тільки літер, яку отримує заявник за допомогою електронної пошти у вигляді пароля, іноді в парі «логін-пароль», або смс-коду, надісланого на телефон, або іншим способом. При оформленні замовлення, зробленого під логіном і паролем, формується електронний документ, в якому за допомогою інформаційної системи (веб-сайту інтернет-магазину) вказується особа, яка створила замовлення. Відповідна позиція щодо застосування вказаних норм права викладена в постанові Верховного Суду від 09.09.2020 у справі № 732/670/19. Згідно абз. 2 ч. 2 ст. 639 ЦК України договір, укладений за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем за згодою обох сторін вважається укладеним в письмовій формі. За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Відповідно до ч. 1 ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України). Частиною другою статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). За змістом ч. 2 ст. 1056-1 ЦК України розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору. Положеннями статті 1048 ЦК України передбачено, що позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Згідно зі статтею 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства. Статтею 526 ЦК України встановлено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та актів цивільного законодавства. Згідно з ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. Положеннями ст. 625 ЦК України унормовано, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Відповідно до ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Частиною 1 статті 612 ЦК України встановлено, що боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини. Судом встановлено, що 22.08.2022 між АТ «Акцент Банк» та [PERSON] підписано Анкету-заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в А-Банку (а.с.7). У цій заяві вказано, що [PERSON] підтверджує те, що дана анкета-заява разом з Умовами та правилами надання банківських послуг АТ «А-Банк» становлять Договір про надання банківських послуг, умови якого їй зрозумілі та не потребують додаткового тлумачення. Водночас, підписана відповідачкою анкета-заява від 22.08.2022, на яку посилається позивач у позовній заяві, не містить будь-яких даних про суму кредиту, розмір кредитного ліміту, даних про видачу кредитної картки, її виду та строку дії. 22.08.2022 [PERSON] та АТ «Акцент Банк» підписали Заяву щодо встановлення кредитного ліміту за карткою/рахунком (а.с. 8-9). За змістом заяви, відповідачка просить відкрити їй поточний рахунок № [NUMBER] ; встановити кредитний ліміт на поточний рахунок; мета отримання кредиту споживчі цілі; пільговий період користування кредитним лімітом становить до 62 днів за ставкою 0,000001%; у разі виходу з пільгового періоду на кредит буде нараховуватися процентна ставка 3,4 % на місяць; строк кредитування 240 місяців; порядок погашення щомісяця, до останнього дня поточного місяця включно; при невиконанні зобов`язання щодо повернення кредиту застосовується ставка у розмірі 6,8 % на місяць, яка нараховується на суму загальної заборгованості. Позивачем та відповідачкою 22.08.2022 підписаний Паспорт споживчого кредиту «Кредитна картка «Зелена» що кредитного ліміту (а.с. 9-10). Із паспорту споживчого кредиту за програмою «Кредитна картка «Зелена» вбачається, що він містить інформацію й, зокрема, про основні умови кредитування з урахуванням потреб споживача, інформацію щодо реальної річної процентної ставки та орієнтовної загальної вартості кредиту для споживача, порядок повернення кредиту, строк кредитування 240 місяців, сума кредиту до 200 000 грн (в залежності від суми, яка погоджена у заявці на кредит). Отже, до укладення договору про споживчий кредит позивач надав відповідачці, як споживачу інформацію, необхідну для порівняння різних пропозицій кредитодавця з метою прийняття нею обґрунтованого рішення про укладення відповідного договору, в тому числі з урахуванням обрання певного типу кредиту. Згідно довідки за картками, без номеру та дати, [PERSON] було відкрито рахунок № [NUMBER] та видано наступні картки: № [NUMBER] строком дії до грудня 2028 року, № [NUMBER] строком дії до грудня 2031 року (а.с. 14). Відповідно до наданої позивачем довідки за лімітами, без номеру та дати, за період із 22.08.2022 по 25.12.2023 відповідачці встановлені наступні кредитні ліміти: 22.08.2022- 0,00 грн; 10.05.2023 22 000 грн; 09.11.2023 32 000 грн; 25.12.2024 32 000 грн. (а.с. 13). Суд дослідив надану позивачем виписку по рахунку № [NUMBER] (картка [NUMBER] ) за період із 22.08.2022 по 11.08.2024 (а.с. 11-12). Ця виписка містить інформацію про рух коштів по рахунку. Згідно із наданим позивачем розрахунком заборгованості за договором, б/нь від 22.08.2022. укладеним між АТ «Акцент Банк» та [PERSON] , станом на 08.08.2024 залишок простроченої заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту) становить 28 206,16 грн, залишок простроченої заборгованості (тіло кредиту) становить 3791,84 грн., залишок за процентами (поточними) 1391,13 грн., залишок за процентами (простроченими) 8 222,96 грн., разом 41 612,09грн. (зворотній бік а.с. 5). Отже, з матеріалів справи вбачається, що відповідачка користувалася кредитними коштами, частково здійснювала погашення заборгованості за кредитом. Наданий позивачем витяг з Умов та правил надання банківських послуг у АТ «Акцент-Банк» (а.с. 16-24) не містить підтверджень, що саме їх у наданій суду редакції розуміла відповідачка, ознайомилася і погодилася з ними, підписуючи Анкету-заяву, і що саме ці Умови та Правила були чинними станом на день підписання Анкети-заяви із [PERSON] , тому їх не можна вважати складовою частиною кредитного договору, укладеного між сторонами 22.08.2022. Суд вважає, що позивачем надано належні і допустимі докази укладення із відповідачкою Кредитного договору, б/н, від 22.08., виконання позикодавцем умов договору, отримання відповідачкою кредитних коштів. Докази про належне виконання відповідачем взятих на себе згідно з умовами кредитного договору матеріали справи не містять. Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Статтею 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. За таких обставин суд вважає позовні вимоги про стягнення з відповідача на користь позивача заборгованості за кредитним договором обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. Розподіл судових витрат між сторонами Відповідно до положень ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У зв`язку із задоволенням позовних вимог у повному обсязі, суд вважає необхідним стягнути із відповідачки на користь позивача витрати по сплаті судового збору. Згідно платіжного доручення № 6005315434875 від 11.08.2024 позивачем при поданні цієї позовної заяви до суду сплачений судовий збір у розмірі 3 028,00 гривень, який, враховуючи задоволення позовних вимог у повному обсязі, підлягає стягненню з відповідача на користь позивача. Покликаючись на положення статей 259, 263-265 ЦПК України, суд,

Outcome: approved