Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-29 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до Комунального підприємства «Житлово-комунальний сервіс «Порто-Франківський» про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої залиттям квартири. В обґрунтування позовних вимог зазначила, що їй на праві власності належить квартира [ADDRESS] , яка розташована у фасадному флігелі на п`ятому поверсі вказаного будинку. Наприкінці 2021 року та початку 2022 року її квартира систематично затоплювалась, у зв`язку з чим вона неодноразово зверталась до управителя даного будинку, яким є відповідач. 05.01.2022 комісією КП «ЖКС «Порто-Франківський» було здійснено обстеження її квартири та встановлено наявність на стелі слідів залиття площею близько 0,2 кв.м. та поширення грибку на стінах квартири. Причиною залиття визначено вихід з ладу трубопроводу та системи центрального опалення, що проходить на горищі будинку. Проте, відповідачем заходів щодо ліквідації аварії вжито не було та залиття її квартири продовжилось. 20.01.2022 комісією КП «ЖКС «Порто-Франківський» в черговий раз було здійснено обстеження її квартири та складено акт обстеження, відповідно до якого встановлено сліди залиття на стелі приблизним розміром 2,5 кв.м., на стіні сліди намокання площею 1 кв.м., на стіні під вікном сліди бурого кольору площею 3 кв.м., в жилій кімнаті, площа якої становить 14 кв.м. виявлено на стелі пляму жовтого кольору площею 0,2 кв.м. Причиною залиття визначено порушення цілісності азбестоцементних листів покрівлі будинку. Листом від 21.01.2022 відповідач повідомив їй, що ним закінчено проведення робіт із усунення причин залиття її квартири. Однак, незважаючи на вказане повідомлення залиття квартири продовжилось. 07.02.2022 комісією КП «ЖКС «Порто-Франківський» знову було здійснено огляд її квартири та складено акт від 07.02.2022, в ході обстеження квартири встановлено в жилій кімнаті, площа якої становить 18 кв.м. появу на стелі плями бурого кольору площею 0,2 кв.м., на стіні виявлено грибок площею 3 кв.м. Ймовірною причиною залиття визначено затікання покрівлі в період танення снігу та криги. Для визначення матеріального збитку позивач звернулася до судового експерта [PERSON] та отримала висновок судової будівельно-технічної експертизи, відповідно до якого розмір заподіяної шкоди, що була завдана їй внаслідок залиття її квартири становить 134\~344 грн. Крім того позивач зазначає, що внаслідок залиття квартири їй завдано моральної шкоди, яка полягає у моральних стражданнях, пов`язаних із пошкодженням її майна. Указує, що вона придбала квартиру у 2017 році, ремонт у ній був застарілий. Для забезпечення комфортних умов для проживання вона власними силами робила поліпшення внутрішнього оздоблення квартири, витративши на це свої сили та заощадження. Залиття квартири сталося невдовзі після закінчення ремонту та привело її квартиру в антисанітарний та непридатний для проживання стан. Унаслідок залиття у квартирі з`явилися пліснява та грибок, проживати в ній стало небезпечно для її здоров`я. Позбавитися плісняви без проведення повноцінного ремонту неможливо через суттєву вологість у квартирі та через те, що пліснява вже глибоко проникла у стіни квартири. При цьому вона вимушена досі жити у вказаних умовах через неможливість проведення ремонту та переживати моральні страждання, які викликані байдужістю з боку відповідача щодо наслідків своєї протиправної поведінки, та усвідомленням того факту, що вона постійно ризикує своїм здоров`ям, проживаючи у цих умовах. Указує, що через втрату нормальних санітарних житлових умов вона пережила дуже сильні душевні страждання та моральний стрес, у неї погіршилося самопочуття та настрій, з`явилося відчуття беззахисності і безпорадності, вона втратила спокій та вимушена змінити уклад життя, докладати додаткові зусилля для нормалізації умов проживання в квартирі після її залиття і пошкодження приміщень та речей. Посилаючись на викладене, позивач просила стягнути з відповідача на свою користь матеріальну шкоду в розмірі 134 344 грн та 175\~000 грн у відшкодування моральної шкоди. Відзив на позовну заяву від відповідача не надходив. \~ \~ \~ \~У судових засіданнях у справі [PERSON] та її представники: адвокати Спічак В. О. та [PERSON] позовні вимоги підтримали у повному обсязі, позов просили задовольнити з підстав, наведених у позовній заяві. У судовому засіданні 22.08.2024 представник відповідача адвокат Бузова Т. Г., не погоджуючись із визначеним позивачем на підставі експертного дослідження, проведеного на її замовлення, розміром шкоди просила призначити у справі судову будівельно технічну експертизу, на вирішення якої поставити питання щодо визначення вартості ремонтно відновлювальних робіт приміщень квартири [ADDRESS] станом на 07 лютого 2022 року. Указувала, що розмір матеріальної шкоди, заявлений позивачем до стягнення, є значно завищеним, а пошкодження, зазначені в актах обстеження не відповідають ремонтним роботам, зазначеним в експертному дослідженні. Указувала зокрема, що в наданому позивачем експертному дослідженні до вартості робіт включено роботи по ремонту підлоги, загальною вартістю 17\~930 грн, проте в жодному акті про пошкодження підлоги не зазначено. У судовому засіданні 22.08.2024 позивач [PERSON] та її представник адвокат Спічак В. О. проти задоволення клопотання категорично заперечували, посилалися на пропуск відповідачем процесуального строку на його подання, а також на необґрунтованість клопотання. Ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 22.08.2024 клопотання Комунального підприємства «Житлово-комунальний сервіс «Порто-Франківський» про призначення судової будівельно технічної експертизи залишено без розгляду. У судове засідання 30.10.2024 представник відповідача не з`явилася, подала до суду в письмовому вигляді промову відповідача в судових дебатах, у задоволенні позову просила відмовити. Заслухавши позивача та її представника, дослідивши письмові матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке. [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] на підставі договору купівлі продажу від 12.12.2017, укладеного між [PERSON] та [PERSON] , посвідченим приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Масловою М. В. КП «ЖКС «Порто-Франківський» є управителем будинку [ADDRESS] . Актом обстеження від 05 січня 2022 року, складеним комісією у складі начальника дільниці № 4 КП «ЖКС «Порто-Франківський» [PERSON] , ст. майстра дільниці № 4 КП ЖКС «Порто-Франківський» [PERSON] , майстра дільниці № 4 КП «ЖКС «Порто-Франківський» [PERSON] , в процесі обстеження квартири [ADDRESS] , де мешкає [PERSON] встановлено, що квартира [ADDRESS] знаходиться в фасадному флігелі на 5-му поверсі. В житловій кімнаті S-14 кв.м. при візуальному обстеженні виявлено, що на стелі спостерігається пляма бурого кольору на площі близько 0,2 кв.м; на стіні спостерігається «грибок» на площі 3,5 кв.м. Причиною залиття є передчасний вихід з ладу трубопроводу системи центрального опалення на горищному приміщенні. Актом обстеження\~від 20\~січня 2022\~року,\~складеним комісією\~у складі\~начальника дільниці\~№ 4\~КП «ЖКС\~«Порто-Франківський»\~ [PERSON] ,\~ст.\~майстра дільниці\~№ 4\~КП ЖКС\~«Порто-Франківський»\~ [PERSON] ,\~майстра дільниці\~№ 4\~КП «ЖКС\~«Порто-Франківський»\~ [PERSON] \~в процесі\~обстеження квартири\~ [ADDRESS] ,\~де мешкає\~ [PERSON] \~встановлено,\~що квартира\~ [ADDRESS] \~знаходиться в\~фасадному флігелі\~на 5-му\~поверсі.\~На кухні\~S\~=\~9\~кв.м.\~на стелі\~спостерігаються сліди\~жовтого кольору\~на площі\~близько 2,5\~кв.м.;\~на стіні\~спостерігаються сліди\~намокання на\~площі близько\~1\~кв.м.,\~на стіні\~під вікном\~спостерігаються сліди\~бурого кольору\~на площі\~близько 3\~кв.м.,\~на стелі\~спостерігається пляма\~жовтого кольору\~на площі\~близько 0,2\~кв.м.\~Причиною залиття\~являється порушення\~цілісності покрівлі\~з азбестоцементних\~листів невідомими\~особами. Листом від 21.01.2022 № К-33 КП «ЖКС «Порто-Франківський» повідомило [PERSON] , що співробітниками ВД № 4 КП «ЖКС «Порто-Франківський» 05.01.2022 та 20.01.2022 виходом на місце за адресою: [ADDRESS] проведено комісійне обстеження квартири [ADDRESS] на предмет залиття та складено відповідні акти. В доповнення повідомлено, що співробітниками ВД № 4 КП «ЖКС «Порто-Франківський» роботи з ремонту покрівлі над квартирою [ADDRESS] , що була пошкоджена невідомими особами і роботи з ремонту трубопроводу мережі ЦО на горищному приміщення виконані. Актом обстеження від 07 лютого 2022 року, складеним комісією у складі начальника дільниці № 4 КП «ЖКС «Порто-Франківський» [PERSON] , ст. майстра дільниці № 4 КП ЖКС «Порто-Франківський» [PERSON] , майстра дільниці № 4 КП «ЖКС «Порто-Франківський» [PERSON] в процесі обстеження квартири [ADDRESS] , де мешкає [PERSON] встановлено, що квартира [ADDRESS] знаходиться в фасадному флігелі на 5-му поверсі. В житловій кімнаті S-18 кв.м. при візуальному обстеженні виявлено, що на стелі спостерігається пляма бурого кольору на площі близько 0,2 кв.м; на стіні спостерігається «грибок» на площі 3,0 кв.м. Ймовірною причиною намокання являється затікання покрівлі в період танення снігу та криги. З висновку експерта № 36/23 судової будівельно-технічної експертизи за заявою [PERSON] для подання до Приморського районного суду, складеного 26.06.2023 судовим експертом [PERSON] слідує, що на підставі проведеного дослідження, можна зробити висновок, що технічний стан, наявність та характер пошкоджень оздоблювальних покриттів приміщень квартири за адресою: [ADDRESS] вказує на залиття з мережі опалення, що знаходиться на горищі та протікання покрівлі. Розмір матеріального збитку (шкоди), що виник внаслідок залиття квартири за адресою: [ADDRESS] складає 134\~344,00 грн. Частиною першою статті 8 Конституції України передбачено, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Суддя, здійснюючи правосуддя, керується верховенством права (частина перша статті 129 Конституції України). Суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (стаття 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»). Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін; кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Відповідно до ч. 1 та п. 1 ч. 2 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Згідно з ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини (частина друга статті 1166 ЦК України). Вказана стаття унормовує загальні підстави для відшкодування шкоди у позадоговірних (деліктних) зобов`язань. Фактичною підставою для застосування такого виду відповідальності є вчинення особою правопорушення. Юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення, елементами якого є шкода, протиправна поведінка, причинний зв`язок між шкодою і протиправною поведінкою, вина. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за завдану шкоду. Деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за наявності вини заподіювача шкоди. Особливістю деліктної відповідальності за завдану шкоду є презумпція вини. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень ЦК України щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди, її розмір, наявність причинно-наслідкового зв`язку між діями відповідача та спричиненою шкодою. Аналогічний правовий висновок міститься, зокрема, у постанові Верховного Суду України від 03 грудня 2014 року у справі № 6-183цс14 та постановах Верховного Суду: від 11 грудня 2018 року у справі № 759/4781/16-ц, від 11 вересня 2019 року у справі № 203/2378/14-ц, від 28 серпня 2019 року у справі № 638/20603/16, від 27 грудня 2019 року у справі № 686/11256/16-ц, від 14 лютого 2018 року у справі № 686/10520/15-ц та від 02 грудня 2020 року у справі № 754/16146/17. Згідно з постановою Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Розглядаючи спір про відшкодування завданої шкоди, суд повинен з`ясувати наявність у діях відповідача складу цивільного правопорушення, що включає неправомірність поведінки, наявність матеріальних втрат та їх розміру (збитків), причинного зв`язку між неправомірною поведінкою та заподіяними збитками. До істотних обставин, що підлягають з`ясуванню судом та доведенню сторонами у такому спорі, є наявність всіх сукупних елементів складу цивільного правопорушення; позивач зобов`язаний довести протиправність поведінки відповідача, розмір заподіяної шкоди, причинно-наслідковий зв`язок між протиправною поведінкою та завданою шкодою, а відповідач має спростувати наявність своєї вини. Під шкодою розуміється матеріальна шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права, та (або) применшенні немайнового блага (життя, здоров`я тощо). Протиправна поведінка особи може виявлятися у прийнятті нею неправомірного рішення або у неправомірній поведінці (діях або бездіяльності). Протиправною у цивільному праві вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди. Питання про наявність або відсутність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи і шкодою має бути вирішено судом шляхом оцінки усіх фактичних обставин справи. Засадничими принципами цивільного судочинства є змагальність та диспозитивність, що покладає на позивача обов`язок з доведення обґрунтованості та підставності усіх заявлених вимог. Саме на позивача покладається обов`язок надати належні та допустимі докази на доведення власної правової позиції. Сторона, яка посилається на ті чи інші обставини, має навести докази, на основі яких суд може отримати достовірні відомості про них. В іншому випадку, за умови недоведеності тих чи інших обставин, суд вправі винести рішення у справі на користь протилежної сторони. Таким чином, доказування є юридичним обов`язком сторін і інших осіб, які беруть участь у справі. Відповідно до статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Процесуальний закон містить вимоги до доказів, на підставі яких суд встановлює обставини справи, а саме: докази повинні бути належними, допустимими, достовірними, а у своїй сукупності достатніми. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (частина перша та друга статті 77 ЦПК України). Згідно з частинами першою та шостою статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до висновку Верховного Суду, викладеного у постанові від 16 червня 2020 року у справі № 280/1356/16-ц (провадження № 61-18231св18) у випадку невиконання учасником справи його обов`язку із доведення відповідних обставин належними і допустимими доказами, такий учасник має усвідомлювати та несе ризик відповідних наслідків, зокрема відмови у задоволенні позовних вимог у зв`язку з їх недоведеністю. Звертаючись до суду з даним позовом [PERSON] просить стягнути з відповідача на свою користь матеріальну та моральну шкоду, завдану внаслідок залиття її квартири, що сталося, як стверджує позивач, через протиправну бездіяльність управителя будинку, яким є відповідач. Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 (далі - Правила), передбачено, що в разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). У додатку № 4 до Правил зазначено, що акт про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) складається комісією у складі: головного інженера виконавця послуг; голови комісії, майстра технічної дільниці, майстра ремонтної дільниці, слюсаря-сантехніка (слюсаря-електрика), представників організації, яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення та гарячого водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету, в якому описується що трапилось і які наслідки (що залито, які обсяги робіт, які ушкодження, які речі ушкоджено), із зазначенням причин залиття, аварії (чітко зазначивши причини), акт повинен містити висновки і рекомендації комісії (надаються висновки про те, що необхідно зробити, хто заподіяв шкоду, члени комісії повинні підписати акт та з актом повинні бути ознайомлені мешканці квартир, які також його підписують. Відповідно до роз`яснення Міністерства з питань житлово-комунального господарства України щодо ремонту квартири після залиття (лист від 29.12.2009 № 12/20-11-1975) факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинні бути відображені: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Неналежно складений акт про залиття квартири є недопустимим доказом та не може бути прийнятий судом. Така позиція узгоджується з постановами Верховного Суду від 21.02.2018 у справі № 2-1974/11, від 10.05.2018 у справі №465/2120/14-ц, постановою Верховного Суду України від 23.08.2017 № 6-2125цс16. Разом з тим, судом установлено, що акти обстеження від 05.01.2022, 20.01.2022 та 07.02.2022 не відповідають вимогам Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженим наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207, вони складені комісією, до якої входили лише представники КП «ЖКС «Порто-Франківський», акти не містять відомостей про ознайомлення з ними [PERSON] , а також не містить її підписів, акти не містять висновків і рекомендації комісії про те, що необхідно зробити, в актах не зафіксовано відомості щодо винної сторони, а також інші необхідні для такого документа реквізити. В актах відсутній висновок щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Також, визначаючи в акті від 05.01.2022 причиною залиття передчасний вихід з ладу трубопроводу системи центрального опалення на горищному приміщенні, не зазначено, на чому ґрунтувалися такі висновки комісії, не вказано, що комісія обстежувала сам трубопровід та які пошкодження на ньому містяться та причини їх виникнення. В акті від 20.01.2022 зазначено, що причиною залиття є порушення цілісності покрівлі з азбестоцементних листів невідомими особами. В акті від 07.02.2022 ймовірною причиною намокання зазначено затікання покрівлі в період танення снігу та криги. Отже, акти від 05.01.2022, 20.01.2022 та 07.02.2022 не відповідають вимогам, викладеним у Правилах, а тому вони не можуть бути належними і допустимими доказами заподіяння відповідачем майнової шкоди. Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 25 листопада 2020 року справа № 344/11147/17 (провадження № 61-19222св19). Інших доказів наявності причинно-наслідкового зв`язку між діями/бездіяльністю відповідача та спричиненою шкодою матеріали справи не містять. \~ \~ \~ \~Крім того, в обґрунтування розміру матеріальних збитків, позивачем надано висновок експерта № 36/23 судової будівельно-технічної експертизи за заявою [PERSON] для подання до Приморського районного суду, складений 26.06.2023 судовим експертом Рапачем К. В. В указаному висновку експерт зазначає, що на підставі проведеного дослідження, можна зробити висновок, що технічний стан, наявність та характер пошкоджень оздоблювальних покриттів приміщень квартири за адресою: [ADDRESS] вказує на залиття з мережі опалення, що знаходиться на горищі та протікання покрівлі. У висновку зазначено, що обстеження проводилося 08.06.2023 в присутності заявника. Як зазначено позивачем у судовому засіданні, представники відповідача при обстеженні експертом об`єкта не залучалися. Разом з\~тим,\~зі змісту\~висновку експерта\~слідує,\~шо він\~ґрунтується лише\~на актах від 05.01.2022, 20.01.2022 та 07.02.2022, які не є належними та допустимими доказами, тому він також не може бути прийнятий судом до уваги. Крім того,\~як слідує\~з локального\~кошторису на\~будівельні роботи\~№ 02-0101\~на ремонтно-будівельні\~роботи в\~квартирі [ADDRESS] ,\~доданого до\~указаного висновку\~№36/23, він охоплює, зокрема, виконання робіт по ремонту підлоги, які включають розбирання плінтусів, розбирання ламінату, розбирання дощатих основ підлоги, улаштування під покриття підлоги основи із деревностружкових плит, улаштування покриттів з ламінату на шумогідроізоляційній прокладці, підложка, улаштування плінтусів полівінілхлоридних, плінтуси для підлог з пластику, на суму 17\~930 грн. Проте, в актах від 05.01.2022, 20.01.2022 та 07.02.2022 щодо пошкодження підлоги у квартирі [ADDRESS] будь-яких відомостей не зазначено. Також, в актах від 05.01.2022, 20.01.2022 та 07.02.2022 зазначено про виявлення в квартирі таких пошкоджень: в житловій кімнаті S-14 кв.м. пляма бурого кольору на площі близько 0,2 кв.м; на стіні «грибок» на площі 3,5 кв.м.; на кухні S = 9 кв.м. на стелі сліди жовтого кольору на площі близько 2,5 кв.м.; на стіні сліди намокання на площі близько 1 кв.м., на стіні під вікном сліди бурого кольору на площі близько 3 кв.м., на стелі пляма жовтого кольору на площі близько 0,2 кв.м.; в житловій кімнаті S-18 кв.м. на стелі пляма бурого кольору на площі близько 0,2 кв.м; на стіні «грибок» на площі 3,0 кв.м. Однак у\~локальному кошторисі\~на будівельні\~роботи №\~02-0101, доданому до указаного висновку №36/23 зазначено, що площа відбивання штукатурки по цеглі та бетону складає 0, 412 кв.м., шпаклювання стель 0, 412 кв. м. і кількість шпаклівки становить 48 кг та ґрунтовки 3 літри і загальні витрати складають 25\~894 грн. При цьому не обґрунтовано, ураховуючи пошкодження, зазначені в актах та їхню площу, необхідності проведення саме такого обсягу робіт та такої кількості матеріалів. Отже, позивачем не доведено належними та допустимими доказами розмір шкоди, а також наявність причинно-наслідкового зв`язку між діями/бездіяльністю відповідача та спричиненою шкодою. Тому, правові підстави для покладення обов`язку по відшкодуванню майнової шкоди на відповідача відсутні. Стаття 23 ЦК України передбачає право особи на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Згідно з частинами першою, другою статті 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Оскільки вимога про відшкодування моральної шкоди є похідною від вимоги про відшкодування майнової шкоди, яка не доведена в установленому законом порядку, у задоволенні позову в частині відшкодування моральної шкоди також слід відмовити. З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог [PERSON] у повному обсязі.

Outcome: dismissed