Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-24 00:00:00

26.07.2024 року [PERSON] звернулася до Дружківського міського суду Донецької області з позовом до [PERSON] про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів. В обгрунтування позову вказує, що вона, [PERSON] , проживала з [PERSON] однією сім`єю. З 2021 року між ними були розірвані відносини, станом на сьогодні проживають окремо. Від спільного життя мають дитину [PERSON] , [INFO] . На цей час на виконанні у відділі державної виконавчої служби Дружківського міського управління юстиції перебуває виконавче провадження про стягнення з [PERSON] на утримання доньки [PERSON] частки з усіх видів заробітку (доходу), але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Внаслідок невиконання відповідачем рішення суду за ним утворилася заборгованість по виплаті аліментів. Дружківський міський суд Донецької області ухвалою від 19.08.2024 року прийняв вказану справу до розгляду, відкрив спрощене позовне провадження та призначив судове засідання для розгляду справи по суті. Відповідачу був наданий строк для подання відзиву на позовну заяву. Позивач [PERSON] у судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином. 25.10.2024 року від неї надійшла заява про розгляд справи без її участі, проти ухвалення заочного рішення не заперечує. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, шляхом направлення судової повістки рекомендованим листом з повідомленням за адресою його реєстрації. Судова повістка про виклик повернулася до суду без вручення з відміткою «Адресат відсутній за вказаною адресою». Про причини своєї неявки він суд не повідомив. Заяв та клопотань про розгляд справи без його участі або про відкладення судового засідання від відповідача на адресу суду не надходило. У строк, встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження, відзиву на позовну заяву відповідачем подано не було. За таких обставин суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних та доказів, заочно у відповідності до вимог ст. 280-281 ЦПК України, проти чого позивач не заперечує. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, розглянувши цивільну справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши матеріали справи та докази в їх сукупності з точки зору допустимості, належності, об`єктивності, приходить до висновку, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню з огляду на наступне. Як вбачається зі свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 16.09.2020 року Дружківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), [PERSON] народилася [INFO] . Батьком є [PERSON] , матір`ю [PERSON] (арк. с. 8). Відповідно до свідоцтва про зміну імені серії [NUMBER] , виданого 30.09.2024 року Дружківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Краматорському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, [PERSON] змінила ім`я на [PERSON] , про що 30.09.2024 року складено відповідний актовий запис № 14. 27.08.2024 року на виконання ухвали суду Дружківський відділ державної виконавчої служби у Краматорському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції надав лист з розрахунком боргу зі сплати аліментів, відповідно до якого на виконанні у відділі перебуває виконавче провадження № 72501081, відкрите 16.08.2023 року з примусового виконання виконавчого листа № 2/229/305/2022, виданого 01.08.2023 року Дружківським міським судом Донецької області про стягнення аліментів з [PERSON] на користь [PERSON] у розмірі частини доходу на її утримання до досягнення дитиною [PERSON] , [INFO] , трирічного віку починаючи з 29.11.2021 року і до 24.08.2023 року (арк. с. 25). З розрахунку заборгованості зі сплати аліментів з [PERSON] на користь [PERSON] згідно АСВП № 72501081 вбачається, що сукупний розмір заборгованості з 29.11.2021 року по 24.08.2023 року складає 60\~185,28 грн (арк. с. 26-27). Частиною першою статті 3 Конвенції про права дитини визначено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 27 Конвенції ООН про права дитини від 20 листопада 1989 року, яка ратифікована Постановою Верховної Ради України № 789ХІІ (78912) від 27 лютого 1991 року та набула чинності для України 27 вересня 1991 року, держава визнає право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Батьки або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини. Статтею 8 Закону України «Про охорону дитинства» передбачено, що кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку. Батьки або особи, які їх замінюють, несуть відповідальність за створення умов, необхідних для всебічного розвитку дитини, відповідно до законів України. Частиною 1 статті 12 цього Закону передбачено, що виховання в сім`ї є першоосновою розвитку особистості дитини. На кожного з батьків покладається однакова відповідальність за виховання, навчання і розвиток дитини. Батьки або особи, які їх замінюють, мають право і зобов`язані виховувати дитину, піклуватися про її здоров`я, фізичний, духовний і моральний розвиток, навчання, створювати належні умови для розвитку її природних здібностей, поважати гідність дитини, готувати її до самостійного життя та праці. Виховання дитини має спрямовуватися на розвиток її особистості, поваги до прав, свобод людини і громадянина, мови, національних історичних і культурних цінностей українського та інших народів, підготовку дитини до свідомого життя у суспільстві в дусі взаєморозуміння, миру, милосердя, забезпечення рівноправності всіх членів суспільства, злагоди та дружби між народами, етнічними, національними, релігійними групами. Статтею 51 Конституції України та статтею 180 Сімейного кодексу України передбачено, що батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Положеннями ст. 150 СК України передбачено, що батьки зобов`язані піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток. Згідно зі ст. 141 СК України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини. Частинами першою третьою статті 181 СК України передбачено, що способи виконання батьками обов`язку утримувати дитину визначаються за домовленістю між ними; за домовленістю між батьками дитини той із них, хто проживає окремо від дитини, може брати участь у її утриманні в грошовій і (або) натуральній формі. За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 196 СК України у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками,одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені,але не більше 100 відсотків заборгованості. При цьому, в постанові від 19.01.2022, ухваленій у справі № 711/679/21 Верховний Суд зазначив наступне: формулювання «не більше 100 відсотків заборгованості» означає, що розмір пені не повинен перевищувати розмір заборгованості, на яку вона нараховується. У разі, якщо позивач, з урахуванням принципу диспозитивності пред`явив позов про стягнення пені за декілька місяців, то розмір пені за ці місяці не повинен перевищувати сукупний розмір заборгованості, на яку вона нараховується. У разі застосування до особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду, заходів, передбачених частиною чотирнадцятою статті 71 Закону України «Про виконавче провадження», максимальний розмір пені повинен дорівнювати різниці між сумою заборгованості та розміром застосованих заходів примусового виконання, передбачених частиною чотирнадцятою статті 71 Закону України «Про виконавче провадження». Розмір неустойки може бути зменшений судом з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів. Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти. У статті 196 СК України\~не встановлено будь-яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення. Визначаючи розмір неустойки, яка підлягає стягненню з відповідача, суд враховує Правову позицію Верховного Суду в справі № 572/1762/15-ц від 25 квітня 2018 року, уточненою постановою Великої Палати Верховного Суду від 03.04.2019 у справі № 333/6020/16-ц провадження № 14-616цс18, у якій вирішено відступити від висновків Верховного Суду України щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у раніше прийнятих постановах від 02 листопада 2016 року у справі № 6-1554цс16, від 16 березня 2016 року у справі № 6-2589цс15, від 03 лютого 2016 року у справі № 6-1477цс15, від 16 березня 2016 року у справі № 6-300цс16, і встановлено, що пеня за заборгованість зі сплати аліментів нараховується на весь розмір несплачених у відповідному місяці аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення. Правила нарахування пені за заборгованість по сплаті аліментів підтверджені постановою Верховного Суду від 25 квітня 2018 року (справа № 572/1762/15-ц). Так, правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення. Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити на 1 відсоток. Тобто формула така: заборгованість за місяць х кількість днів заборгованості х 1 %. За цим правилом обраховується пеня за кожним простроченим місячним платежем. Загальний розмір пені становить суму розмірів пені, обрахованої за кожним місячним (періодичним) платежем. Аналогічний правовий висновок міститься і в Постанові Верхового Суду від 15.01.2020 у справі №334/7702/16 (провадження №61-42142св18). Таким чином, виходячи із правових позицій Верховного Суду розмір неустойки (пені) по аліментах за період з 29 листопада 2021 року по 24 серпня 2023 року необхідно розраховувати наступним чином: листопад 2021 року = 6159,37 грн (971,51 х 1% х 634), грудень 2021 = 23024,90 грн (3643,18 х 1% х 632), січень 2022 року = 7194,21 грн (1197,04 х 1% х 601), лютий 2022 року = 6823,13 грн (1197,04 х 1% х 570), березень 2022 року = 6487,96 грн (1197,04 х 1% х 542), квітень 2022 року = 20\~623,40 грн (4035,89 х 1% х 511), травень 2022 року = 19\~412,63 грн (4035,89 х 1% х 481), червень 2022 року = 18161,50 грн (4035,89 х 1% х 450), липень 2022 року = 4622,1 грн (1100,50 х 1% х 420), серпень 2022 року = 4280,95 грн (1100,50 х 1% х 389), вересень 2022 року = 3939,79 грн (1100,50 х 1% х 358), жовтень 2022 року = 11\~133,14 грн (3394,25 х 1% х 328), листопад 2022 року = 10080,92 грн (3394,25 х 1% х 297), грудень 2022 року = 9062,65 грн (3394,25 х 1% х 267), січень 2023 року = 8010,43 грн (3394,25 х 1% х 236), лютий 2023 року = 6958,21 грн (3394,25 х 1% х 205), березень 2023 року = 6007,82 грн (3394,25 х 1% х 177), квітень 2023 року = 4955,61 грн (3394,25 х 1% х 146), травень 2023 року = 3937,33 грн (3394,25 х 1% х 116), червень 2023 року = 2885,11 грн (3394,25 х 1% х 85), липень 2023 року = 1866,84 грн (3394,25 х 1% х 55), серпень 2023 року = 630,67 грн (2627,80 х 1% х 24). Отже загальна сума пені за прострочення сплати аліментів за період з 29 листопада 2021 року по 24 серпня 2023 року складає 186258,67 грн. Заборгованість за аліментами виникла з вини [PERSON] , а тому позивач має право на стягнення з нього неустойки (пені) розмір якої не може перевищувати 100 відсотків заборгованості за аліментами за обчислюваний період. Оскільки заборгованість [PERSON] по аліментах з 29\~листопада 2021\~року по\~24\~серпня 2023\~року складає 60\~185,28 грн, а розмір неустойки (пені) за період з 29 листопада 2021 року по 24 серпня 2023 року складає 186258,67 грн, що перевищує розмір заборгованості по аліментах, тому з урахуванням вимог ст. 196 СК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сума неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів в розмірі 60\~185,28 грн. Статтею 5 Закону України «Про судовий збір», визначено пільги щодо сплати судового збору, де зазначено у п. 3, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються:\~позивачі - у справах про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів чи зміну способу їх стягнення, а також заявники у разі подання заяви щодо видачі судового наказу про стягнення аліментів. Оскільки позивач звільнена від сплати судового збору, тому на підставі ст. 141 ЦПК України\~витрати підлягають стягненню з відповідача у розмірі 1211\~грн 20\~коп на користь держави. На підставі викладеного та

Outcome: approved