Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-06 00:00:00

6 вересня 2024 року Акціонерне товариство «Акцент-Банк» (далі АТ «Акцент-Банк») подано до Бориславського міського суду Львівської області позовну заяву до [PERSON] про стягнення заборгованості. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 20 травня 2023 року [PERSON] приєднався до умов та Правил надання банківських послуг в А-банку з метою отримання банківських послуг та отримання кредитної картки. На підставі вказаної анкети заяви про приєднання до умов та правил надання банківських послуг в А-банку відповідачем ініційовано встановлення кредитного ліміту на його банківський рахунок та отримання платіжної картки як засобу доступу до зазначеного рахунку. Відповідачу надано кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на рахунок зі сплатою процентів за користування кредитом у розмірі 40,8 % на рік на суму залишку заборгованості за кредитом та видано платіжну картку. Своїм підписом відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана ним анкета-заява про приєднання до Умов та Правил надання Банківських послуг у А-Банку разом з Умовами та правилами, які викладені на банківському сайті https://a-bank.com.ua/terms складає між ним та Банком кредитний договір, що підтверджується підписом у заяві. АТ «Акцент-Банк» свої зобов`язання за договором та угодою виконав у повному обсязі, а саме надав відповідачу кредит (встановив кредитний ліміт у розмірі, відповідно до умов договору. Відповідач своєчасно не надавав грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом, відсотками, а також іншими витратами відповідно до умов договору, що має відображення у розрахунку заборгованості. Станом на 20 серпня 2024 року відповідач має заборгованість у розмірі 30961,94 грн, яка складається з 20904,00 грн заборгованості за кредитом та 10057,94 грн заборгованості по відсоткам. З урахуванням наведеного, позивач просить суд стягнути з відповідача вказану заборгованість та судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 3028,00 грн. Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 6 вересня 2024 року вказана позовна заява (справа №\~438/1615/24) передана судді Бориславського міського суду Львівської області Дудар О.В. Ухвалою від 10 вересня прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі №\~438/1645/24 .Розгляд справи постановлено проводити у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Призначено судове засідання на 25 вересня 2024 року о 11:15. У судове засідання 25 вересня, 22 жовтня та 7 листопада 2024 року сторони не прибули. Представник позивача разом з позовною заявою направив до суду заяву про розгляд справи без участі представника позивача, позовні вимоги просить задовольнити, проти заочного розгляду справи не заперечує. Відповідач у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, будь-яких заяв чи клопотань до суду не надходило. Конверти з рекомендованим повідомленням з судовою про судове засідання, призначене на 24 вересня 2024 року 7 листопада 2024 року, направлені на адресу [PERSON] , повернулось до суду із відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою», що відповідно до практики Верховного Суду (постанова від 18 березня 2021 року у справі №\~443/3142/24, постанова Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі №\~800/547/17) є достатніми для того, щоб вважати повідомлення належним. Згідно з частиною 8 статті 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Відповідно до частини 4 статті 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Частиною 1 статті 280 ЦПК України передбачено, що суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин, не надав відзив та позивач не заперечує проти такого вирішення справи. На підставі частини 2 статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши матеріали справи, оцінивши надані учасниками судового процесу докази в їх сукупності, проаналізувавши положення чинного законодавства, суд дійшов до наступного висновку. Судом встановлено, що 20 травня 2023 року [PERSON] з метою отримання банківських послуг підписала Анкету-Заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в А-Банку, згідно з якою отримала кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку. У заяві зазначено, що [PERSON] підтвердив свою згоду, що підписана ним Анкета-Заява про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в А-Банку разом з Умовами та правилами і Тарифами, які викладені на банківському сайті https://a-bank.com.ua/terms, складає між ним та банком кредитний договір, що підтверджується підписом у Анкеті-заяві. На підставі вказаної Анкети-Заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в А-Банку [PERSON] надано кредит у вигляді встановлення кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою процентів за користування кредитом у розмірі 40,8 % щомісячно на суму залишку заборгованості за кредитом. Відповідно до заяви щодо встановлення кредитного ліміту за карткою/рахунком від 20 травня 2023 року вбачається, що [PERSON] отримав кредит, пільговий період користування кредитним лімітом становить до 62 днів за ставкою 0,000001 %. У разі виходу з пільгового періоду на кредит буде нараховуватись процентна ставка 3,4 % на місяць, строк кредитування 240 місяців. Зі паспорту споживчого кредиту «Кредитна картка «Зелена»», який посвідчений простим електронним підписом відповідача, встановлено, що [PERSON] ознайомився з умовами кредитування, інформацією про реальну річну проценту ставку та орієнтовну загальну вартість кредиту для споживача. З довідки за картами АТ «Акцент-Банк» вбачається, що [PERSON] відкрито рахунок №\~ [NUMBER] та видано наступні картки: №\~ [NUMBER] , строком дії до грудня місяця 2031 року. Згідно відомостей довідки за лімітами [PERSON] на підставі кредитного договору №\~б/н від 20 травня 2023 року за період з 20 травня 2023 року по 20 серпня 2024 року встановлено кредитний ліміт у розмірі 21000,00 грн. У зв`язку з неналежним виконанням зобов`язань за кредитним договором, [PERSON] станом на 20 серпня 2024 року має заборгованість у сумі 30961,94 грн, яка складається з заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту) 20904,00 грн та заборгованості за відсотками в розмірі 10057,94 грн, що підтверджується розрахунком заборгованості. Відповідно до частин 1, 2 статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Згідно із статтями 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Істотними умовами договору є умови про\~предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди (частина 1 статті 638 ЦК України). Частина 2 статті 639 ЦК України передбачає, що договір, укладений за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем за згодою обох сторін, вважається укладеним в письмовій формі. Відповідно до правового висновку, викладеного Верховним Судом у постановах від 9 вересня 2020 року у справі №\~732/670/19, від 23 березня 2020 року у справі №\~404/502/18, від 7 жовтня 2020 року №\~127/33824/19, будь-який вид договору, який укладається на підставі Цивільного або Господарського кодексів України може мати електронну форму. Договір, укладений в електронній формі, є таким, що укладений у письмовому вигляді (статті 205, 207 ЦК України). Відповідно до частини 1 статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). Відповідно до положень статті 1056-1 ЦК України розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору. Згідно з частиною 1 статті 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж\~товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. Договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого\~договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору (стаття 34 цього кодексу). Відповідно до статті 509 ЦК України зобов`язання це правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Статтею 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно з частиною 1 статті 598 ЦК України зобов`язання припиняються на підставах, встановлених договором або законом, зокрема виконанням, проведеним належним чином (стаття 599 ЦК України). Відповідно частин\~1,\~5,\~6,\~7\~статті 81\~ЦПК України\~кожна сторона\~повинна довести\~ті обставини,\~на які\~вона посилається\~як на\~підставу своїх\~вимог або\~заперечень,\~крім випадків,\~встановлених цим\~Кодексом.\~Докази подаються\~сторонами та\~іншими учасниками\~справи. Доказування\~не може\~ґрунтуватися на\~припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Враховуючи, що на час розгляду справи відповідачем не надано доказів виконання обов`язку по сплаті заборгованості, суд приходить висновку, що позовні вимоги про стягнення з відповідача на користь позивача заборгованості за кредитним договором №\~б/н від 20 травня 2023 року у сумі 30961,94 грн, яка складається з заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту) 20904,00 грн та заборгованості за відсотками в розмірі 10057,94 грн, що підтверджується розрахунком заборгованості. Крім того, відповідно до статті 141 ЦПК України, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача 3028,00 грн судового збору.

Outcome: approved