Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-28 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду із позовною заявою до [PERSON] , Ходорівської міської ради, в якій просить визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини, що відкрилась після смерті батька, [PERSON] , який помер [INFO] , терміном на три місяці з моменту вступу рішення в законну силу. Обґрунтування позовних вимог. В обґрунтування позовних вимог позивач покликається на те, що [INFO] помер його батько [PERSON] . У день його смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами та земельною ділянками (кадастровий номер 4621587500:04:006:1210) за адресою: [ADDRESS] . та земельна ділянка у цьому ж селі для ведення особистого селянського господарства (кадастровий номер 4621587500:04:005:1210). За життя батько залишив заповіт, яким все своє майно, де б воно не було і з чого б не складалося, все те, що йому буде належати на день смерті заповів позивачу як синові. Згідно інформаційної довідки зі спадкового реєстру від 11.06.2024 заповіт є чинним. Після смерті батька позивач звернувся до приватного нотаріуса Стрийського районного нотаріального округу Львівської області для оформлення спадщини і видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом. 11.06.2024 приватний нотаріус Стрийського районного нотаріального округу Львівської області Медвідь Н.С. постановою відмовила у вчиненні нотаріальних дій так як не надані докази прийняття спадщини у встановлений законом строк. У нотаріуса йому було роз`яснено, що умов для оформлення спадщини за заповітом і видачі свідоцтва про право на спадщину не має саме через пропуск шести місячного строку для прийняття спадщини. Дружина спадкодавця (мати позивача) [PERSON] померла раніше [INFO] . За законом спадкоємцем першої черги залишається його рідний брат [PERSON] .. Осіб, які б претендували на обов`язкову частку у спадщині, після смерті батька не було, а згідно інформаційної довідки зі спадкового реєстру спадкова справа не заводилася, що свідчить про відсутність інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Після смерті батька позивач фактично вступив у володіння та управління спадковим майном, та виконує всі обов`язки, які покладаються на власників майна, повністю несе витрати на утримання майна, а від брата (відповідача) із запізненням дізнався про наявність заповіту на все майно, орієнтовно в березні цього року (на шостий місяць після смерті батька). У встановлений законом шестимісячний строк він не встиг звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини через поважні причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для вчинення цих дій, зокрема: рідний брат (відповідача) повідомив його про наявність заповіту, на шостий місяць після смерті батька і передав його з-за кордону (він там перебував і на момент смерті батька і зараз), тобто позивач не був обізнаний завчасно. Шестимісячний строк прийняття спадщини закінчився 13.04.2024 і саме в ці дні він хворів. Складні умови праці протягом всього періоду (період 6-ти місячного строку прийняття спадщини та після), які, зокрема, пов`язані з місцем роботи (електрозварник Львівської дільниці котельно-ремонтного цеху у відокремленому підрозділі «Гаременерго» АТ «ДТЕК Західенерго», критично важлива енергетична організація), враховуючи складну специфіку щоденного добирання на роботу до м.Львова, відсутністю у період після смерті батька і до сьогодні відпусток через постійні потреби виконувати необхідну роботу в енергетичній структурі і відновлення пошкоджень через обстріли агресором, відрядження по роботі за межі області. Відтак позивач не мав об`єктивної можливості вчасно звернутись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті батька, а тому змушений звертатись до суду з вимогою про надання додаткового строку, достатнього для прийняття спадщини. Процесуальні рішення, постановлені по справі. Ухвалою судді Жидачівського районного суду Львівської області Равлінка Р.Г. від 09.08.2024 справу прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Справу призначено до відкритого підготовчого засідання в порядку загального позовного провадження на 10.09.2024 /а.с.44-45/. Ухвалою Жидачівського районного суду Львівської області від 10.09.2024 закрито підготовче провадження. Справу призначено до судового розгляду по суті на 21.10.2024 /а.с.63-64/. Розгляд справи по суті відбувся 21.10.2024 за відсутності сторін. Заяви та клопотання сторін, узагальнення їх доводів та інші процесуальні дії у справі. Від представника позивача [PERSON] , адвоката Шнир Я.Б., надійшла заява згідно якої останній просить розглядати справу без його участі, позовні вимоги підтримує та просить задовольнити повністю. Відповідач [PERSON] подав заяву, згідно якої на спадщину не претендує, позовні вимоги визнає, просить розглядати справу без його участі та позовні вимоги задовольнити повністю. Представник відповідача Ходорівської міської ради подав заяву згідно якої просить розглядати справу без його участі та винести рішення за наявними в ній матеріалів. Відповідно до ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Частинами 1 та 4 статті 206 ЦПК\~встановлено, що позивач може відмовитися від позову, а відповідач-визнати позовна будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Згідно з ч.2 ст.247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Частиною четвертою\~статті 268 ЦПК України\~передбачено, що у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення. Згідно ч. 5\~статті 268 ЦПК України\~зазначено, що датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. Отже, враховуючи наведені вище вимоги процесуального закону, датою ухвалення судом судового рішення в даній справі, призначеній до розгляду на 21.10.2024, є дата складення повного тексту судового рішення 29.10.2024. Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини. Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 19.08.1972, [PERSON] народився [INFO] , а його батьками є [PERSON] та [PERSON] /а.с.27/. Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 30.12.1970, [PERSON] народився [INFO] , а його батьками є [PERSON] та [PERSON] /а.с.27/. Відповідно до довідки про реєстрацію місця проживання особи №2203 від 17.05.2019, [PERSON] зареєстрований за адресою: [ADDRESS] /а.с.29/. Згідно з свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] виданого виконавчим комітетом Ходорівської міської ради Жидачівського району Львівської області, [PERSON] померла [INFO] у віці 68 років про що зроблено відповідний актовий запис №21 /а.с.26/. Згідно з свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] виданим виконавчим комітетом Ходорівської міської ради, [PERSON] 13.10.2023 у віці 81 рік, про що зроблено відповідний актовий запис №314 /а.с.12/. Відповідно до свідоцтва про право особистої власності на жилий будинок від 02.06.1998, вданого виконкомом Жидачівської районної Ради народних депутатів, цілий будинок з приналежними до нього будівлями та спорудами, який розташований в [ADDRESS] , на праві особистої власності належить [PERSON] /а.с.19/. Відповідно до рішення №4194 Ходорівської міської ради XXXVII сесія VIII-го скликання від 27.08.2020 затверджено [PERSON] технічну документацію із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) та передано її у безоплатну власність для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд площею 0,2250 га, за адресою: [ADDRESS] , кадастровий номер земельної ділянки 4621587500:04:006:1210. Передано [PERSON] безоплатно у власність земельну ділянку для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд площею 0,2250 га, за адресою: [ADDRESS] , кадастровий номер земельної ділянки 4621587500:04:006:1210 (землі житлової та громадської забудови) /а.с.19/. Згідно з витягом з Державного земельного кадастру про земельну ділянку НВ-4612686922020 від 04.03.2020 земельна ділянка площею 0,2250 га, кадастровий номер: 4621587500:04:006:1210 розташована за адресою: [ADDRESS] , призначена для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд /а.с.20-23/. Відповідно до рішення №4137 Ходорівської міської ради XXXVII сесія VIII-го скликання від 27.08.2020 затверджено [PERSON] технічну документацію із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) для передачі її у безоплатну власність для ведення особистого селянського господарства площею 0,1589 га за адресою: с. Рудківці, Жидачівського району Львівської області, кадастровий номер земельної ділянки 4621587500:04:005:1210. Передано [PERSON] безоплатно у власність земельну ділянку для ведення особистого селянського господарства площею 0,1589 га за адресою: с. Рудківці, Жидачівського району Львівської області, кадастровий номер земельної ділянки 4621587500:04:005:1210 (землі сільськогосподарського призначення) /а.с.24/. Згідно з витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №227234629 від 07.10.2020 земельна ділянка кадастровий номер: 4621587500:04:005:1210 площею 0,1589 га на праві приватної власності належить [PERSON] /а.с.25/. Відповідно до заповіту , зареєстрованому в реєстрі за №10, 27.03.2009 [PERSON] все своє майно, де б воно не було і з чого б не складалося, все те, що йому буде належати на день смерті і на що він за законом матиме право заповів синові [PERSON] /а.с.10-11/. Відповідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 77278908 від 11.06.2024 після смерті [PERSON] є чинний заповіт посвідчений 27.03.2009 /а.с.16-17/. Відповідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 77278931 від 11.06.2024 за параметрами пошуку [PERSON] інформація відсутня /а.с.15/. Відповідно до постанови про відмову у вчиненні нотаріальних дій №5 від 11.06.2024 приватним нотаріусом Медвідь Н.С. відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] , оскільки не надані докази прийнятя спадини спадкоємцем у встановлений законом строк /а.с. 9/. Відповідно до довідки №06-722 від 12.07.2024, [PERSON] дійсно працює у відокремленому підрозділі «Галременерго» АТ «ДТЕК Західенерго» з 03.04.1996 по цей час за професією електрозварник ручного зварювання 6 розряду Львівської дільниці котельно-ремонтного цеху /а.с.30/. Згідно з медичним висновком №ЕНВ4-29М7-32КН-ХН29 від 11.04.2024, [PERSON] мав захворювання або травму загального характеру та мав тимчасову втрату непрацездатність у період з 11.04.2024 по 15.04.2024 /а.с.31-33/. Відповідно до наказу №209 від 01.05.2024, [PERSON] було скеровано на Добротвірську дільницю Галременерго, смт. Добротвір з 06.05.2024 до 10.05.2024 строком на 5 днів /а.с.34/. Відповідно до розгляду приміських поїздів потяг Ходорів-Львів-приміський відправляється зі станції с. Чорний Острів о 05 год 19 хв та прибуває у м. Льві о 07 год 22 хв /а.с.35/. Норми права та мотиви їх застосування. Відповідно до ст.\~2\~ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч. 1\~ст.\~4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. \~ \~ \~ \~Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. У відповідності до\~ст. 1217 ЦК України\~спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст.1222 ч.1 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи , які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини. В силу ст.ст.1216-1218 ЦК України\~спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст.ст.1220-1221,1223 ЦК України\~спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця. Згідно із ст.ст.1268-1270 ЦК України\~спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Натомість судом встановлено, що позивач названих вище вимог закону не дотримався та після відкриття спадщини не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України). Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Про свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права та поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини у разі доведеності факту необізнаності спадкоємця про існування заповіту вказано також у постановах Верховного Суду від 06 червня 2018 року у справі № 315/765/14-ц, від 28 жовтня 2019 року у справі № 761/42165/17, від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17, від 25 березня 2020 року у справі\~\~№ 642/2539/18-ц, 15 квітня 2020 року у справі № 190/106/18 (провадження\~№ 61-41455св18), 17 березня 2021 року у справі № 308/4272/19 (провадження\~№ 61-17072св20), від 15 квітня 2021 року у справі № 591/1271/18 (провадження № 61-195св21), від 26 липня 2021 року у справі № 405/7058/19 (провадження\~\~\~№ 61-18000св20), від 21 жовтня 2021 року у справі № 643/13260/19 (провадження № 61-9552св21), що свідчить про сталість судової практики\~\~у спірних правовідносинах. Відповідно до\~статті 63 Закону України «Про нотаріат»\~нотаріус, який одержав від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язаний повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких йому відоме. Нотаріус може також зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі. Необхідність вчинення нотаріусом дії для повідомлення спадкоємця про відкриття спадщини, здійснення виклику спадкоємця за заповітом, у тому числі шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі, узгоджується із правовим висновком Верховного Суду України, викладеним у постанові\~\~від 06 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17,\~підстав для відступу від яких немає. В той же час, відповідно до ст.ст.1273-1275 ЦК України - спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого\~статтею 1270 названого Кодексу, подавши нотаріусу за місцем відкриття спадщини відповідну заяву. Відповідно до ст.ст.1296-1298 ЦК України\~спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину, яке видається спадкоємцям після закінчення шести місяців з часу відкриття спадщини. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Виходячи з вище викладеного можливо зробити висновок, що прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власної волі. Вчинення або не вчинення спадкоємцем дій, з якими законодавець пов`язує прийняття спадщини, має визначальне значення для висновку про дотримання ним процедури входження у спадкування і кінцево дає відповідь на питання про прийняття спадщини. Так, для прийняття спадщини спадкоємцем, який на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, необхідно особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Це є обов`язковим для обох названих видів спадкування. У зв`язку з цим, для прийняття спадщини за заповітом слід вчинити ті ж дії, що і при спадкуванні за законом, а саме, подати до нотаріальної контори відповідну заяву, яка б свідчила про його дійсний намір прийняти спадщину в порядку спадкування за заповітом. При цьому, такі дії теж повинні бути вчинені у встановлений законом для прийняття спадщини строк. Пропуск такого строку, позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Вказане у повній мірі відповідає Правовій позиції, висловленій Верховним Судом України в постанові від 6 лютого 2013 року в справі № 6-167цс12. Неприйняття спадкоємцем спадщини може бути виражено фактично, коли спадкоємець протягом строку, встановленого для прийняття спадщини, не здійснює дій, що свідчать про намір прийняти спадщину, або може бути виражено явно, коли спадкоємець шляхом подачі заяви в нотаріальну контору виражає свою незгоду прийняти спадщину. Як вбачається з матеріалів справи, позивач [PERSON] , як спадкоємець не звертався до нотаріуса з відповідною заявою про прийняття спадщини після смерті батька, оскільки йому не було відомо про заповіт складений на його користь, шестимісячний строк прийняття спадщини закінчився 13.04.2024 і саме в ці дні він хворів, після хвороби був у відрядженні по роботі за межами області. Суд також враховує, що [PERSON] працює електрозварником Львівської дільниці котельно-ремонтного цеху у відокремленому підрозділі «Гаременерго» АТ «ДТЕК Західенерго», що є критично важливою енергетичною організацією. Щоденне добирання до місця роботи, а також той факт, що після закінчення робочого часу позивача, нотаріальні контори вже не працюють. Відсутністю у період після смерті батька і до сьогодні відпусток через постійні потреби виконувати необхідну роботу в енергетичній структурі і відновлення пошкоджень через обстріли агресором, оскільки є загальновідомим фактом, що російські війська атакують енергетичну інфраструктуру, що визнається судом складними умовами праці. Пленум Верховного Суду України в п. 24\~постанови від 30 травня 2008 року №7 "про судову практику у справах про спадкування"\~роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Верховний Суд у складі постійної колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у своїй постанові від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 зауважив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Встановивши, що позивач є спадкоємцем першої черги, дізнався про наявність заповіту, складеного на його користь на шостий місяць після смерті батька, на момент закінчення строку для прийняття спадщини був хворий, а потім перебував у відрядженні, також зважаючи на складні умови праці та постійне добирання до місця роботи, що є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, а також той факт, що позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини; відповідач [PERSON] позовні вимоги визнає, представник відповідача Ходорівської міської ради зазначив про відсутність на час розгляду справи інформації, яка була б підставою щодо заперечення позовних вимог. Суд вважає, що позивач пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини з поважних причин, а відтак дійшов висновку про наявність правових підстав для визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини за заповітом після смерті батька [PERSON] тривалістю три місяці, для подання заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved