Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-03 00:00:00

У вересні 2024 року [PERSON] звернувся до суду з вказаним позовом до відповідача, який мотивує таким. [INFO] помер його батько [PERSON] . Після його смерті відкрилась спадщина, до складу якої входять житловий будинок в [ADDRESS] , що належав спадкодавцю на праві власності, земельна ділянка площею 0,1104 для будівництва і обслуговування житлового будинку, розташована в [ADDRESS] , що належала спадкодавцю на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серія ЯК № 811637. Позивач є єдиним спадкоємцем померлого, інші спадкоємці відсутні. За зверненням до нотаріальної контори, позивачу було відмовлено в оформленні спадкових прав за пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини. Вважає поважними причини такого пропуску через широкомасштабне вторгнення Російської Федерації на територію України 24 лютого 2022 року та його перебування в окупації в м. Херсон. Просить суд визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] , тривалістю в три місяці. Сторони у судове засідання не з`явилися, позивач у позовній заяві просив справу розглядати без його участі, представник відповідача подав заяву про розгляд справи без участі їх представника. Позивач позовні вимоги підтримує. Представник відповідача позовні вимоги визнає (Вх.№ 6994/24-вх.від 09.10.2024 р.). Суд вважає можливим проводити розгляд справи за відсутності сторін, на підставі наявних у справі доказів. У відповідності до ч. 2 ст.247 ЦПК України розгляд справи здійснюється без фіксування судового процесу. Згідно з ч. 4 ст.200 ЦПК України суд за результатами підготовчого провадження ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. За таких обставин, суд ухвалив слухати справу у підготовчому судовому засіданні. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до таких висновків. [INFO] в м. Херсон Херсонської області помер [PERSON] , що підтверджується даними копії свідоцтва про його смерть, виданого за актовим записом № 14, що вчинений 10 січня 2022 року, місце реєстрації смерті: Снігурівський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Баштанському районі Миколаївської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) (а.с.5). Після його смерті відкрилася спадщина, до складу якої входять житловий будинок в [ADDRESS] , та земельна ділянка площею 0,1104 для будівництва і обслуговування житлового будинку, розташована в [ADDRESS] , що належала спадкодавцю на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серія ЯК № 811637 (а.с.7-9). Відповідно до довідки №153/01-02-30/24, наданої Горохівською сільською радою Снігурівської міської ради Баштанського району Миколаївської області, [PERSON] , був зареєстрованим та проживав сам за адресою: [ADDRESS] (а.с.11). Позивач є сином та спадкоємцем за законом першої черги після смерті [PERSON] . Факт родинних відносин підтверджується копією свідоцтва про народження позивача, серії [NUMBER] , виданого 08 липня 1968 року виконавчим комітетом Новополтавською сільською радою Новобузького району Миколаївської області (а.с.6). За звернення позивача за оформленням спадкових прав, державний нотаріус Снігурівської державної нотаріальної контори Коваль Ю.В. листом від 26 вересня 2024 року №617/01-16 йому роз`яснив, що видати свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті батька [PERSON] не є можливим за пропуску встановленого законом строку для подання заяви про прийняття спадщини (а.с.10). Згідно відповіді завідувача Снігурівської державної нотаріальної контори Коваль Ю.В. від 21 жовтня 2024 року № 684/01-16 спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилася (а.с.29). Дані про наявність спадкоємців, які б у відповідності до ч.4 ст.1268, 1269 ЦК України прийняли спадщину, позивачем у позові не зазначено та судом не встановлені. Між сторонами мають місце правовідносини, що виникають зі спадкових прав. Відповідно до ст.1268 ЦК України спадкоємець за законом або за заповітом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно ч.ч.1,2 ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). За нормою ч. ч. 1, 2 ст.1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст.1270 ЦК України). Частинами 1 та 3 ст. 1272 ЦК України визначено, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правила ч.3 ст.1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. За змістом цієї статті, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно з ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Обов`язок доведення поважності пропущеного строку покладається на спадкоємця. Строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] закінчився 08 липня 2022 року, а із відповідною заявою про прийняття спадщини позивач звернувся 26 вересня 2024 року. У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", введено в Україні воєнний стан із 05 год 30 хв 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який продовжувався і триває дотепер. Згідно копії паспорта серії [NUMBER] , виданого Снігурівським РВ УМВС України в Миколаївській області 11 грудня 1997 року, [PERSON] зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , з 05 листопада 2002 року (а.с.3-4). Відповідно до наказу Мінреінтеграції тимчасового окупованих територій України від 22.12.2022 № 309 "Про затвердження Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією" територія Снігурівської міської територіальної громади у період з 19 березня 2022 року по 11 листопада 2022 року перебувала під окупацією; територія м.Херсон у період з 01 березня 2022 року по 11 листопада 2022 року перебувала під окупацією; територія Херсонської міської територіальної громади у період з 11 листопада 2022 року по 01 травня 2023 року відносилась до території можливих бойових дій. Згідно вказаного Переліку, територія Херсонської міської територіальної громади з 01 травня 2023 року відноситься до території активних бойових дій. З цих підстав громадяни України позбавлені можливості в повній мірі реалізовувати свої права, передбачені законом. Кабінет Міністрів України 28 лютого 2022 року прийняв постанову №164 "Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану" (в редакції від 28.04.2022 року), у якій у п.3 установив, що що на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини, з наступними змінами у редакції від 24.06.2022 року, згідно якої було визначено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. 09 травня 2023 року постановою Кабінету Міністрів України №469 зазначену вище норму виключено, тобто, повернуто шестимісячний строк для прийняття спадщини. Верховним судом в постанові по справі № 580/1300/22 від 18.01.2023 року було роз`яснено, що "69. Крім того, у Рішенні Конституційного Суду України від 23 січня 2020 року № 1-р/2020 вказано, що юридичну визначеність слід розуміти через такі її складові елементи: чіткість, зрозумілість, однозначність норм права; право особи у своїх діях розраховувати на розумну та передбачувану стабільність існуючого законодавства та можливість передбачати наслідки застосування норм права (легітимні очікування). 70. У Рішенні Конституційного Суду України від 23 січня 2020 року № 1-р/2020 також зазначено, що кожна особа залежно від обставин повинна мати можливість орієнтуватися в тому, яка саме норма права застосовується у певному випадку, та мати чітке розуміння щодо настання конкретних юридичних наслідків у відповідних правовідносинах з огляду на розумну та передбачувану стабільність норм права. 75. Також колегія суддів зазначає, що поняття "легітимні очікування", головним чином походять від англійського терміну "legitimate expectations" як розумні, небезпідставні або обґрунтовані очікування. У юридичній практиці зазначений термін також має такі альтернативні назви як правомірні, законні, розумні або виправдані сподівання. 76. Принцип легітимних очікувань широко застосовується у судовій практиці та ґрунтується на низці конституційних положень, які гарантують захист права власності (стаття 41 Конституції України) та передбачуваність (прогнозованість) законодавства, яким визначаються обмежувальні заходи (статті 22, 57, 58, 94 та 152 Конституції України). Реалізація принципу легітимних очікувань полягає у досягненні бажаного результату шляхом вчинення правомірних дій з огляду на заздалегідь передбачені ймовірні наслідки; втілення легітимних очікувань унеможливлюється, зокрема, у випадку, коли особа не може досягнути прогнозованого результату внаслідок зміни правової основи у такі строки, що не є розумними та обґрунтованими. 79. Правовим підґрунтям для виникнення в особи легітимного очікування можуть бути: норми права (законодавство), судова практика, акт індивідуальної дії, конкретне судове рішення, що набуло законної сили, або умови договору; відсутність у законі приписів щодо певного права, яке однак, слідує із загальних конституційних принципів або природного права, або відсутність закону, який визначає механізм реалізації такого права, не може свідчити про відсутність правового підґрунтя для виникнення в особи легітимного очікування щодо реалізації такого права. Суд ураховує, що після введення в Україні з 24 лютого 2022 року воєнного стану, реалізація права на спадкування ускладнилася через масову евакуацію громадян, відключення державних реєстрів, проблем зі зв`язком та транспортом, загрозою ракетних ударів, частим та тривалим вимкненням світла. При цьому, факт пропуску строку для прийняття спадщини не може бути підставою для усунення від спадкування. Таким чином, повномаштабне вторгнення та активні бойові дії зі сторони держави агресора, зокрема, на території Херсонської міської територіальної громади, за місцем проживання позивача, та за місцем знаходження спадкового майна, зміни у законодавстві, які допускали зупинення перебігу строку для прийняття спадщини, у сукупності, за необхідності вжиття позивачем заходів з організації умов збереження свого життя та здоров`я, пропуск позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини пов`язаний з наявністю у нього об`єктивних труднощів для своєчасного прийняття спадщини. Враховуючи вищенаведені причини пропуску позивачем строку на прийняття спадщини, які суд вважає поважними, визнання позову відповідачем, за відсутності інших спадкоємців, суд вважає наявними підстави для задоволення позовних вимог й надання позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, що відповідатиме принципам верховенства права та справедливості. Отже, позов [PERSON] підлягає задоволенню.

Outcome: approved