Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-27 00:00:00

\~ \~ \~ \~У серпні 2021 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] про\~стягнення заборгованості\~за договором\~оренди та просив стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] заборгованість у розмірі 282\~794,07 грн, з яких заборгованість зі сплати орендних платежів у сумі 55\~080,00 грн, заборгованість за спожиту електричну енергію у сумі 227\~714,07 грн. \~ \~ \~ \~В обґрунтування позову зазначив, що між [PERSON] та фізичною особою підприємцем [PERSON] 09 грудня 2018 року був укладений договір оренди частини нежитлового приміщення № 1-09-12/18. Відповідно до відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних-осіб підприємців та громадських формувань 04.02.2020 державну реєстрацію фізичної особи-підприємця [PERSON] було припинено. Відповідно до п. 1.1 договору оренди орендодавець зобов`язався надати орендарю у тимчасове користування частину нежитлового одноповерхового приміщення розподільного пункту (РП-24), літер Ж-1, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Загальна площа приміщення, що надається в оренду становить 61,2 кв.м. та складається з чотирьох окремих кімнат, відповідно пронумерованих на плані БТІ: № 2 площею 19,3 кв. м., № 3 площею 11,6 кв.м., № 4 площею 12.4 кв.м. та № 5 площею 17,9 кв.м. \~ \~ \~ \~Передача приміщення в оренду здійснюється на підставі акту приймання-передачі об`єкта оренди. Згідно з пунктом 3.1 договору оренди термін дії договору становить 2 роки 11 місяців з дня підписання акта. Пунктом 3.2 договору оренди сторони передбачили, якщо не пізніше ніж за один місяць до закінчення строку дії договору жодна зі сторін не заявить про намір розірвати даний договір, то він вважається продовженим (пролонгованим) ще на 2 роки 11 місяців на таких самих умовах. Така пролонгація дії договору оренди можлива будь-яку кількість разів. Згідно з п. 4.1 договору оренди сторони узгодили, що розмір орендної плати становить 30 гривень за один квадратний метр загальної площі орендованого приміщення. \~ \~ \~ \~Відповідно до п. 4.6 договору оренди у склад орендної плати не входить вартість використаної орендарем електричної енергії та плата за землю під приміщенням. Обсяг використаної орендарем електричної енергії визначається на підставі показів встановленого в приміщенні електролічильника NIK 2301 АРЗ.0000.0.11, заводський номер 8811125, 2017 року випуску. Згідно з п. 4.8 договору оренди показники електролічильника на момент передачі приміщення в оренду фіксуються у акті приймання-передачі об`єкта оренди. \~ \~ \~ \~Відповідно до акта приймання-передачі об`єкта оренди від 09 грудня 2018 року відбулась передача об`єкта орендарю. В порушення умов договору оренди, орендар до виконання зобов`язань зі сплати орендних платежів та платежів за використану електричну енергію не приступив. \~ \~ \~ \~З наміром про розірвання договору оренди відповідач до орендодавця не звертався та об`єкт оренди за актом не передавав, тому заборгованість розрахована за період з 09.12.2018 по 09.06.2021. \~ \~ \~ \~У відповідача перед орендодавцем утворилася заборгованість зі сплати орендних платежів за період з 09.12.2018 по 09.06.2021 у сумі 55080,00 грн та зі сплати платежів за використану електричну енергію за цей же період у розмірі 227714,07 грн. \~ \~ \~ \~15 червня 2021 року між [PERSON] та [PERSON] був укладений договір про відступлення права вимоги. Відповідно до п. 1.1. договору про відступлення права вимоги [PERSON] первісний кредитор відступив [PERSON] новий кредитор права вимоги за договором оренди частини нежитлового приміщення № 1-09-12/18 від 09.12.2018 в обсягах та на умовах, встановлених договором оренди. \~ \~ \~ \~Пунктом 1.4 договору про відступлення права вимоги у результаті передачі права вимоги за цим договором, право вимоги до відповідача, що складається з заборгованості з орендної плати за період з 09.12.2018 по 09.06.2021 у сумі 55080,00 грн та заборгованості за спожиту електричну енергію за цей же період у розмірі 227714,07 грн належить новому кредитору. \~ \~ \~ \~09.07.2021 на адресу відповідача було направлено повідомлення про відступлення права вимоги, заміну кредитора та вимогу про сплату заборгованості у розмірі 282794,07 грн. \~ \~ \~ \~Забезпечення електричною енергією приміщень за адресою [ADDRESS] відбувається у відповідності до договору споживача про постачання електричної енергії № 1287 від 15.05.2017, укладеного між ТОВ «ЕКОЕНЕРГОПАРК УМАНЬ» та ПАТ «Черкасиобленерго». \~ \~ \~ \~Листом від 21.06.2021 отриманим ТОВ «ЕКОЕНЕРГОПАРК УМАНЬ» від [PERSON] товариству було повідомлено, що відповідно до договору про відступлення права вимоги позивач є новим кредитором за договором оренди, тому всі рахунки зі сплати заборгованості за електричну енергію за цим договором, слід виставляти позивачу. \~ \~ \~ \~Позивачем було отримано вимогу від ТОВ «ЕКОЕНЕРГОПАРК УМАНЬ» № 3/7 від 12.07.2021 на оплату вартості спожитої електричної енергії, відповідно до показів лічильнику NIK 2301 АРЗ.0000.0.11, заводський номер 8811125, 2017 року випуску, за період з 09.12.2018 по 09.06.2020 на загальну суму 227714,07 грн. \~ \~ \~ \~Позивачем було погашено існуючу заборгованість зі сплати вартості спожитої відповідачем електричної енергії. Таким чином, у відповідача перед позивачем утворилася заборгованість зі сплати вартості спожитої електричної енергії, яка становить 227714,07 грн. \~ \~ \~ \~28.07.2022 до суду надійшов відзив на позову заяву, в якому [PERSON] просив у задоволенні позову [PERSON] до нього про стягнення заборгованості за договором оренди відмовити. Вказав, що з копії договору оренди та акту приймання-передачі, які містяться в матеріалах справи, вбачається, що договір підписаний сторонами, однак під час укладення договору оренди з фізичною особою підприємцем недостатньо лише одного підпису, оскільки підпис має бути скріплений печаткою підприємця. Ні договір оренди, ні акт приймання-передачі приміщення не містять відтиск печатки фізичної особи підприємця [PERSON] , а тому не можна вважати такий договір укладеним. Відповідно до п. 4.1 договору було передбачено, що розмір орендної плати становить 30 гривень за один квадратний метр загальної площі орендованого приміщення, тобто орендна плата становить 1836 грн = ( 30*61,2). При цьому, умови договору не містять вказівки на те, що вказана сума повинна сплачуватись щомісячно. Незрозумілим є чим саме керувався позивач розраховуючи розмір заборгованості по орендній платі, яка становить 55080 грн. Більше того, в позовній заяві взагалі не обгрунтований розмір такої заборгованості. Незрозумілою є вимога позивача про стягнення з [PERSON] плати за спожиту електричну енергію у розмірі 227714 грн 07 коп. Якщо виходити з наданих суду документів, то з акту приймання-передачі об`єкта оренди вбачається, що показники лічильника електроенергії NIK 2301 АРЗ.0000.0.11, заводський номер 8811125, 2017 року випуску становлять: 000009 kWh. До позовної заяви не долучені будь-які докази, які б свідчили про те, що на момент звернення до суду з позовом відповідачем було спожито 80181,01 кВт, зокрема відсутній акт-звірки лічильника, квитанції про оплату послуг, фото лічильника, тощо. \~ \~ \~ \~У судовому засіданні представник позивача [PERSON] адвокат Васильченко Л.І. позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити. \~ \~ \~ \~У судовому засіданні представники відповідача [PERSON] адвокати Пархета А.В. та Гапека Т.В. просили відмовити у задоволенні позову. \~ \~ \~ \~Вислухавши пояснення представників позивача та відповідача, дослідивши матеріали справи, суд установив таке та дійшов такого висновку. \~ \~ \~ \~Відповідно до договору оренди від 09.12.2018 № 1-09-12/18 [PERSON] в особі повіреного [PERSON] та [PERSON] уклали договір оренди частини нежитлового приміщення № 1-09-12/18. \~ \~ \~ \~Згідно з відомостями Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних-осіб підприємців та громадських формувань 04.02.2020 державну реєстрацію фізичної особи-підприємця [PERSON] було припинено. \~ \~ \~ \~Відповідно до п. 1.1 договору оренди орендодавець зобов`язався надати орендарю у тимчасове користування частину нежитлового одноповерхового приміщення розподільного пункту (РП-24), літер Ж-1, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Загальна площа приміщення, що надається в оренду становить 61,2 кв.м. та складається з чотирьох окремих кімнат, відповідно пронумерованих на плані БТІ: № 2 площею 19,3 кв. м., № 3 площею 11,6 кв.м., № 4 площею 12.4 кв.м. та № 5 площею 17,9 кв.м. \~ \~ \~ \~Передача приміщення в оренду відбулася на підставі акту приймання-передачі об`єкта оренди від 09.12.2018. \~ \~ \~ \~Згідно з пунктом 3.1 договору оренди термін дії договору становить 2 роки 11 місяців з дня підписання акта. \~ \~ \~ \~Пунктом 3.2 договору оренди сторони передбачили, якщо не пізніше ніж за один місяць до закінчення строку дії договору жодна зі сторін не заявить про намір розірвати даний договір, то він вважається продовженим (пролонгованим) ще на 2 роки 11 місяців на таких самих умовах. Така пролонгація дії договору оренди можлива будь-яку кількість разів. \~ \~ \~ \~Згідно з п. 4.1 договору оренди сторони узгодили, що розмір орендної плати становить 30 гривень за один квадратний метр загальної площі орендованого приміщення. \~ \~ \~ \~Відповідно до п. 4.6 договору оренди у склад орендної плати не входить вартість використаної орендарем електричної енергії та плата за землю під приміщенням. Обсяг використаної орендарем електричної енергії визначається на підставі показів встановленого в приміщенні електролічильника NIK 2301 АРЗ.0000.0.11, заводський номер 8811125, 2017 року випуску. \~ \~ \~ \~Згідно з п. 4.8 договору оренди показники електролічильника на момент передачі приміщення в оренду фіксуються у акті приймання-передачі об`єкта оренди. \~ \~ \~ \~Відповідно до договору відступлення прав вимоги від 15.06.2021 [PERSON] первісний кредитор відступив [PERSON] новий кредитор права вимоги за договором оренди частини нежитлового приміщення № 1-09-12/18 від 09.12.2018 в обсягах та на умовах, встановлених договором оренди. \~ \~ \~ \~Пунктом 1.4 договору про відступлення права вимоги у результаті передачі права вимоги за цим договором право вимоги до відповідача, що складається із заборгованості з орендної плати за період з 09.12.2018 по 09.06.2021 у сумі 55080,00 грн та заборгованості за спожиту електричну енергію за цей же період у розмірі 227714,07 грн, належить новому кредитору. \~ \~ \~ \~09.07.2021 на адресу [PERSON] направлено повідомлення про відступлення права вимоги. \~ \~ \~ \~Забезпечення електричною енергією приміщень за адресою [ADDRESS] відбувається відповідно до договору споживача про постачання електричної енергії № 1287 від 15.05.2017, укладеного між ТОВ «ЕКОЕНЕРГОПАРК УМАНЬ» та ПАТ «Черкасиобленерго». \~ \~ \~ \~Листом від 21.06.2021, отриманим ТОВ «ЕКОЕНЕРГОПАРК УМАНЬ» від [PERSON] , товариству було повідомлено, що відповідно до договору про відступлення права вимоги [PERSON] є новим кредитором за договором оренди, тому всі рахунки зі сплати заборгованості за електричну енергію за цим договором слід виставляти позивачу. \~ \~ \~ \~ [PERSON] було отримано вимогу від ТОВ «ЕКОЕНЕРГОПАРК УМАНЬ» № 3/7 від 12.07.2021 на оплату вартості спожитої електричної енергії, відповідно до показів лічильника NIK 2301 АРЗ.0000.0.11, заводський номер 8811125, 2017 року випуску, за період з 09.12.2018 по 09.06.2020 на загальну суму 227714,07 грн. \~ \~ \~ \~Відповідно до платіжного доручення № 684 від 21.07.2021 [PERSON] сплачено на рахунок ТОВ «ЕКОЕНЕРГОПАРК УМАНЬ» 110000,00 грн та відповідно до платіжного доручення № 685 від 22.07.2021 [PERSON] сплачено на рахунок ТОВ «ЕКОЕНЕРГОПАРК УМАНЬ»117714,07 грн. \~ \~ \~ \~Частиною першою\~статті 626 ЦК України\~визначено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Уклавши договір оренди від 09.12.2018 № 1-09-12/18 частини нежитлового приміщення на умовах, викладених у ньому, відповідач тим самим засвідчив свою згоду та взяв на себе зобов`язання виконувати умови, які були закріплені в останньому. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідно до\~статті 629 ЦК України\~договір є обов`язковим до виконання сторонами. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідно до частини першої\~статті 759 ЦК України\~за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Частиною першою\~статті 760 ЦК України\~визначено, що предметом договору найму може бути річ, яка визначена індивідуальними ознаками і яка зберігає свій первісний вигляд при неодноразовому використанні (неспоживна річ). \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~За приписами частин першої, третьої, п`ятої\~статті 762 ЦК України\~за користування майном з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму. Договором або законом може бути встановлено періодичний перегляд, зміну (індексацію) розміру плати за користування майном. Плата за користування майном вноситься щомісячно, якщо інше не встановлено договором. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~15 червня 2021 року між [PERSON] та [PERSON] був укладений договір про відступлення права вимоги. \~ \~ \~ \~Відповідно до п. 1.1. договору про відступлення права вимоги [PERSON] первісний кредитор відступив [PERSON] новий кредитор права вимоги за договором оренди частини нежитлового приміщення № 1-09-12/18 від 09.12.2018 в обсягах та на умовах, встановлених між первісним кредитором і боржником. \~ \~ \~ \~У п. 1.2 договору вказано, що сторони дійшли згоди, що вартість права вимоги за цим договором складає 10000,00 гривень, які новий кредитор зобов`язаний сплатити первісному кредитору протягом 20 днів з дня укладення даного договору. \~ \~ \~ \~Статтею 509 ЦК України\~визначено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. \~ \~ \~ \~Сторонами у зобов`язанні є боржник і кредитор. \~ \~ \~ \~Відповідно до\~ст. 512 ЦК України\~кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги). Відступлення права вимоги відбувається шляхом укладення договору між первісним кредитором та новим кредитором. \~ \~ \~ \~За загальним правилом наявність згоди боржника на заміну кредитора в зобов`язанні не вимагається, якщо інше не встановлене договором або законом. \~ \~ \~ \~Тобто, відступлення права вимоги за змістом означає договірну передачу зобов`язальних вимог первісного кредитора новому кредитору. Відступлення права вимоги відбувається шляхом укладення договору між первісним кредитором та новим кредитором. \~ \~ \~ \~У\~статті 514 ЦК України\~передбачено, що до нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом. \~ \~ \~ \~При цьому у зв`язку із заміною кредитора у зобов`язанні саме зобов`язання зберігається цілком і повністю, змінюється лише суб`єктний склад у частині кредитора. \~ \~ \~ \~За положеннями\~ст. 513 ЦК України\~правочин щодо заміни кредитора у зобов`язанні вчиняється у такій самій формі, що і правочин, на підставі якого виникло зобов`язання, право вимоги за яким передається новому кредиторові. Правова природа договору відступлення права вимоги полягає у тому, що у конкретному договірному зобов`язанні первісний кредитор замінюється на нового кредитора, який за відступленою вимогою набуває обсяг прав, визначений договором, у якому виникло таке зобов`язання. \~ \~ \~ \~Указані норми права визначають такі ознаки договору відступлення права вимоги: 1) предметом договору є відступлення права вимоги виконання обов`язку у конкретному зобов`язанні; 2) зобов`язання, у якому відступлене право вимоги, може бути як грошовим, так і не грошовим (передача товарів, робіт, послуг тощо); 3) відступлення права вимоги може бути оплатним, а може бути безоплатним; 4) форма договору відступлення права вимоги має відповідати формі договору, у якому виникло відповідне зобов`язання; 5) наслідком договору відступлення права вимоги є заміна кредитора у зобов`язанні. \~ \~ \~ \~Такі висновки Велика Палата Верховного Суду виклала у постанові від 16 березня 2021 року у справі № 906/1174/18. \~ \~ \~ \~Згідно з ч. 1\~ст. 516 ЦК України\~заміна кредитора у зобов`язанні здійснюється без згоди боржника, якщо інше не встановлено договором або законом. \~ \~ \~ \~Первісний кредитор у зобов`язанні повинен передати новому кредиторові документи, які засвідчують права, що передаються, та інформацію, яка є важливою для їх здійснення. Боржник має право не виконувати свого обов`язку новому кредиторові до надання боржникові доказів переходу до нового кредитора прав у зобов`язанні (ст. 517 ЦК України). \~ \~ \~ \~Відповідно до\~ст. 519 ЦК України\~первісний кредитор у зобов`язанні відповідає перед новим кредитором за недійсність переданої йому вимоги, але не відповідає за невиконання боржником свого обов`язку, крім випадків, коли первісний кредитор поручився за боржника перед новим кредитором. \~ \~ \~ \~Отже, необхідною умовою для відступлення права вимоги є існування самого зобов`язання, за яким відступається право, яке й підтверджує дійсність вимог (постанова Верховного Суду від 28 липня 2021 року у справі № 761/33403/17 (провадження № 61-12551св20). \~ \~ \~ \~Права кредитора у зобов`язанні переходять до іншої особи (набувача, нового кредитора), якщо договір відступлення права вимоги з такою особою укладений саме кредитором. Отже, якщо такий договір був укладений особою, яка не володіє правом вимоги з будь-яких причин (наприклад, якщо право вимоги було раніше відступлене третій особі або якщо права вимоги не існує взагалі, зокрема у зв`язку з припиненням зобов`язання виконанням), тобто якщо ця особа не є кредитором, то права кредитора в зобов`язанні не переходять до набувача (п.132 постанови Великої Палати Верховного Суду від 15.09.2022 у справі № 910/12525/20, п. 90 постанови Великої Палати Верховного Суду від 08.08.2023 у справі № 910/19199/21). \~ \~ \~ \~З наведених норм вбачається, що права вимоги (майнові права) можуть бути відступлені (продані) лише за існуючим зобов`язанням; первісний кредитор може відступити (продати) тільки ті права вимоги (майнові права), які дійсно існують та йому належать; відступлення (продаж) прав вимоги (майнових прав) здійснюється виключно в межах того обсягу прав, який має в такому зобов`язанні кредитор. \~ \~ \~ \~За таких обставин згідно з нормами чинного законодавства відступлення права вимоги може здійснюватися тільки відносно дійсної вимоги, що існувала на момент переходу цих прав. Межі обсягу прав, що переходять до нового кредитора, можуть встановлюватися законом і договором, на підставі якого здійснюється перехід права. Обсяг і зміст прав, які переходять до нового кредитора є істотними умовами цього договору. \~ \~ \~ \~Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду України від 05 липня 2017 року у справі №6-459цс17, яка є актуальною, що підтверджено ухвалою Великої Палати Верховного Суду у справі №761/33403/17 від 22 квітня 2021 року. \~ \~ \~ \~У розрізі викладеного, враховуючи сталу практику Верховного Суду, яка регулює правовідносини із відступлення права вимоги (цесії), вбачається, що саме на первісного кредитора покладено обов`язок представити новому кредитору всі документі, які слугували підставою виникнення боргового зобов`язання у боржника, оскільки правова природа договору відступлення права вимоги полягає у тому, що у конкретному договірному зобов`язанні первісний кредитор замінюється на нового кредитора, який за відступленою вимогою набуває обсяг прав, визначений договором, у якому виникло таке зобов`язання. Положеннями ч. 1\~ст. 15 ЦК України\~визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Згідно із ч. 1 ст. 13 ЦПК України\~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. \~ \~ \~ \~Відповідно до положень ст. ст.\~12,\~81\~ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками процесу. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. \~ \~ \~ \~Згідно зі ст.\~89\~ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.\~\~Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.\~\~Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). \~ \~ \~ \~Розв`язуючи спір, суд дійшов висновку, що в даному випадку позивачем не підтверджено належними та достатніми доказами своє право на звернення до суду з даним позовом. \~ \~ \~ \~Так, відповідно до п. 1.2 договору відступлення права вимоги від 15.06.2021 сторони дійшли згоди, що вартість права вимоги за цим договором складає 10000,00 гривень, які новий кредитор зобов`язаний сплатити первісному кредитору протягом 20 днів з дня укладення даного договору. Однак доказів такої сплати матеріали справи не містять. \~ \~ \~ \~Крім того, суд вважає, що не доведена належними доказами вимога про стягнення коштів за спожиту електричну енергію на загальну суму 227714,07 грн, оскільки договір відступлення права вимоги був укладений 15.06.2021, а вимога ТОВ «ЕКОЕНЕРГОПАРК УМАНЬ», адресована [PERSON] , датована 12.07.2021. У цій вимозі наявне посилання на зазначену суму заборгованості станом на 09.06.2021. Проте у матеріалах справи відсутні докази, що перевірка показників лічильника відбувалася саме 09.06.2021, ким були зафіксовані показники та що ці показники були саме такими. Тобто, не надано доказів заборгованості за використану електричну енергію у визначеному розмірі станом на час укладення договору відступлення права вимоги 15.06.2021. \~ \~ \~ \~Враховуючи наведене, суд доходить висновку, що позивачем належним чином не підтверджено статусу стягувача, який набув права грошової вимоги за договором оренди від 09.12.2018 № 1-09-12/18 частини нежитлового приміщення, а тому у задоволенні позовних вимог слід відмовити у повному обсязі. \~ \~ \~ \~При цьому суд бере до уваги усталену практику Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя. Так у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Водночас хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, параграф 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). \~ \~ \~ \~На підставі викладеного,

Outcome: dismissed