Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-05 00:00:00

Позивач Акціонерне товариство «Універсал Банк» звернувся до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що що «Monobank» - це мобільний банк в рамках якого відкриваються поточні рахунки клієнтам (фізичним особам), спеціальним платіжним засобом яких є платіжні картки monobank. 06.07.2021 р. відповідач звернувся до банку з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав анкету-заяву до Договору про надання банківських послуг про відкриття поточного рахунку № [NUMBER] та встановлення кредитного ліміту на суму , вказану у Мобільному додатку , яка разом з Умовами, Тарифами, Таблицею обчислення вартості кредиту та Паспортом споживчого кредиту складають договір про надання банківських послуг. Підписавши анкету-заяву відповідач підтвердив, що ознайомився та отримав примірники у мобільному додатку вищезазначених документів, що складають договір та зобов`язався виконувати його умови. На підставі укладеного договору 06.07.2021 р [PERSON] відкрито поточний рахунок№ [NUMBER] , розмір встановленого кредитного ліміту по зазначеному поточному рахунку становить 70000,00 грн. АТ «Універсал Банк» свої зобов`язання за договором виконав у повному обсязі, а саме надав відповідачу можливість розпоряджатись кредитними коштами на умовах передбачених договором та в межах встановленого кредитного ліміту. Відповідач зобов`язання за вказаним договором не виконав, а тому станом на 08.08.2023 р. має заборгованість у розмірі 84792,45 грн., яка складається з загальної заборгованості за наданим кредитом (за тілом кредиту). Посилаючись на зазначені обставини, просить суд стягнути з відповідача вказану суму заборгованості та судові витрати по сплаті судового збору. Ухвалою від 17.11.2023 року відкрито провадження у даній справі за правилами спрощеного позовного провадження, сторонам по справі надано строк для подання заяв по суті справи(а.с.58). 05.01.2024 року від представника відповідача [PERSON] - адвоката Сімонець Є.О. до суду надійшов відзив на позов, згідно якого відповідач вважає позовні вимоги необгрунтованими та безпідставними. Зазначає , що банк до тіла кредиту включає заборгованість за відсотками, а також суму , списаного з відповідача, судового збору, який в подальшому просить стягнути на свою користь з відповідача. Відповідач вважає ,що нараховані банком відсотки , які включені до тіла кредиту не підлягають задоволенню. Крім того, анкета -заява , на яку посилається позивач не місить жодної інформації стосовно умов надання банківських послуг, кредитування, % ставки , а також жодних умов стосовно кредитного ліміту. Ні Умови і правила надання банківських послуг та Тарифи, ні паспорт споживчого кредиту не містить підпису відповідача, відсутнє підтвердження одержання їх відповідачем у електронному вигляді , у зв`язку з чим відсутні підстави вважати , що відповідач була обізнана саме з наданими позивачем Умовами , Тарифами та Паспортом споживчого кредиту. В анкеті-заяві від 06.07.2021 року, підписаній сторонами, процентна ставка не зазначена, у заяві також відсутні умови договору про встановлення відповідальності у вигляді відсотків та неустойки (пені, штрафів) за порушення зобов`язання у вигляді грошової суми та її визначеного розміру. Враховуючи відсутність підтвердження щодо конкретно запропонованих відповдачу Умов та правил банківських послуг , відсутні підстави вважати , що сторони обумовили відповідальність за порушення термінів виконання договірних зобовязань . Враховуючи викладене представник відповідача просить відмовити у задоволенні позовних вимог АТ «Універсал Банк» до [PERSON] про стягнення заборгованості , у повному обсязі (а.с. 68-70). Ухвалою Заводського районного суду м.Запоріжжя від 23.01.2024 року витребувано у Акціонерного товариства «Універсал Банк» детальний розрахунок заборгованості, з відображенням отримання (зняття кредитних коштів) та погашення (поповнення) кредиту, нарахування та погашення відсотків, з обов`язковим зазначенням періодів за які нараховані відповідні суми та загальні суми таких нарахувань («всього») стосовно обслуговування рахунку № [NUMBER] , відкритого у AT «Універсал банк» щодо [PERSON] , РНОКПП [NUMBER] , у період з 06.07.2021 року по 04.12.2023 року ( а.с.116). Ухвалу Заводського районного суду м.Запоріжжя від 23.01.2024 позивачем не виконано. Ухвалою Заводського районного суду м.Запоріжжя від 08.07.2024 року повторно витребувано у Акціонерного товариства «Універсал Банк» детальний розрахунок заборгованості по рахунку № 26205315900587 ( а.с.135 ). \~ \~ \~ \~ Ухвалу Заводського районного суду м.Запоріжжя від 08.07.2024 позивачем також не виконано, детальний розрахунок заборгованості по рахунку № 26205315900587 суду не надано. Сторони в судове засідання не з`явились. Представником позивача у позові зазначено про розгляд справи за його відсутності, не заперечує проти розгляду справи в заочному порядку. Відповідач та її представник в судове засідання не з`явилися, про дату, час і місце судового засідання повідомлені належним чином, представник відповідача адвокат Сімонець Є.О. надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, проти задоволення позову у повному обсязі заперечує, просить прийняти рішення з урахуванням вимог, викладених у відзиві(а.с. 132). У зв`язку з неявкою у судове засідання сторін на підставі ч.2\~ст.247 ЦПК України\~фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши матеріали цивільної справи, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають частковому задоволенню у зв`язку з наступним. Відповідно до ч. 1\~ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. У відповідності до вимог\~ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно ст.\~81,\~83 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. На підставі\~ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Судом встановлено, що 06.07.2021 року [PERSON] звернулася до банку з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим, підписала Анкету-заяву до договору про надання банківських послуг(а.с.15). Положеннями Анкети-заяви визначено, що анкета-заява разом з Умовами і правилами надання банківських послуг, Тарифами, Таблицею обчислення вартості кредиту та Паспортом споживчого кредиту складають договір про надання банківських послуг. Підписавши Анкету-заяву відповідач підтвердив, що ознайомився та отримав примірники у мобільному додатку вищезазначених документів, що складають договір та зобов`язується виконувати його умови. Відповідно до Довідки про розмір кредитного ліміту від 01.10.2024 р., виданої позивачем, відповідачу [PERSON] в АТ «Універсал Банк» відкрито потчний рахунок № [NUMBER] у гривні шляхом підписання Анкети -Заяви до договору. Розмір встановленого кредитного лімту по зазначеному рахунку становить 70000,00 грн. (а.с. 14). З виписки про рух коштів по картці від 04.12.2023, який надано суду відповідачем (а.с.71-85 ) вбачається, що 06.07.2021 року було встановлено кредитний ліміт в розмірі 9000,00 грн.(а.с. 85) , який в подальшому , 12.02.2022 було збільшено до 20000,00 грн., хоча в графі «Деталі операції» зазначено «Кредитний ліміт підвищений на 20\~000,00 до 70 000,00» (а.с. 77). З виписки про рух коштів також вбачається , що відповідачка з 06.07.2021 року систематично отримувала та використовувала кредитні кошти, в тому числі для здійснення купівлі товарів, розрахунку за послуги, також відповідачка періодично поповнювала цей рахунок, в тому числі інколи до повного погашення отриманої кредитної суми. Відповідно до наданого позивачем розрахунку заборгованості за період з 02.09.2021 р. по 08.08.2023 р. [PERSON] має заборгованість за наданим кредитом (тілом кредиту) у розмірі 84792,45 грн. : загальний залишок заборгованості за відсотками 0,00 грн.; заборгованість за пенею 0,00 грн. судовий збір 0,00 грн.; заборгованість за порушення грошового зобов`язання 0,00 грн. (а.с. 11-13). З наданої виписки про рух коштів на рахунку вбачається, що з карткового рахунку відповідачки позивачем списувалися відсотки за користування кредитними коштами. Всього списано відсотків за період з 06.07.2021 р. по 03.10.2023 р. ( в т.ч. нарахованих судових витрат в сумі 2684 грн., яку списано 03.10.2023(а.с 71) на суму 29965,71 грн. Відповідно до частини першої\~статті 1054 ЦК України\~за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша\~статті 1048 ЦК України). Частиною другою\~статті 1054 ЦК України\~встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Правочин, який вчиняє юридична особа, підписується особами, уповноваженими на це її установчими документами, довіреністю, законом або іншими актами цивільного законодавства (частини перша та друга\~статті 207 ЦК України\~в редакції, чинній на момент укладення кредитного договору). Відповідно до ч. 1\~ст. 3 Закону України «Про електронну комерцію», електронний правочин дія особи спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків, здійснена з використанням інформаційно-телекомунікаційних систем; електронний договір - домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі; електронний підпис є одноразовим ідентифікатором - дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору; суб`єкт електронної комерції - суб`єкт господарювання будь-якої організаційно-правової форми, що реалізує товари, виконує роботи, надає послуги з використанням інформаційно-телекомунікаційних систем, або особа, яка придбаває, замовляє, використовує зазначені товари, роботи, послуги шляхом вчинення електронного правочину. Частиною 5\~статті 18 Закону України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги»\~визначено, що електронний підпис чи печатка не можуть бути визнані недійсними та не розглядатися як доказ у судових справах виключно на тій підставі, що вони мають електронний вигляд або не відповідають вимогам до кваліфікованого електронного підпису чи печатки. Публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги (частини перша та друга\~статті 633 ЦК України). Договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору (частина першійстатті 634\~ЦК України). У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розроблює підприємець (в даному випадку АТ «Універсал Банк»). У постанові Великої Палати Верховного Суду від 03.07.2019 р. у справі №342/180/17 відступлено від висновку Верховного Суду України щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладеного у раніше прийнятій постанові від 24 вересня 2014р. (провадження № 6-144цс14) та зроблено висновок, що «у переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розроблює підприємець (в даному випадку АТ «Універсал Банк»). Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому, з огляду на зміст статей 633,634 ЦКУкраїни можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений. У разі укладення кредитного договору проценти за користування позиченими коштами та неустойка поділяються на встановлені законом та договірні. Але у заяві позичальника, підписаній сторонами, ці складові не узгоджені». Правова позиція щодо належного оформлення кредитних відносин, висловлена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 03.07.2019р., висвітлює саме обставини щодо форми, якої слід дотримуватись при укладенні кредитних договорів, незалежно від найменування банку, часу укладення такого договору, та способу підписання документів. А тому може бути застосована до будь-яких кредитних договорів, укладених між будь-яким банком та клієнтом позичальником. Суть правового висновку полягає в тому, що всі складові договору мають бути підписані в будь-який спосіб, в той час як в обох справах клієнти підписали лише анкети-заяви, а решта документів, в яких викладаються, по суті, істотні умови кредитування, які потім постійно змінюються без згоди та погодження з позичальником, долучалась в порядку приєднання до них як типової форми, що не можна вважати таким, що узгоджено в письмовій формі, яка підписана клієнтом (в тому числі електронним підписом). На підтвердження позовних вимог, позивачем до позовної заяви долучено Умови і правила обслуговування в АТ «Універсалбанк» при наданні банківських послуг щодо продуктів монобанк, затверджені Протоколом Правління № 20 від 26.05.2021 р(а.с. 18-39), витяг з тарифів за карткою Монобанк (а.с.40), при цьому дані документи не оформлені належним чином, внаслідок чого не можна достеменно встановити, де закінчується документ Витяг з Умов і починається Витяг тарифів за карткою. Крім того, до позовної заяви позивачем долучено Паспорт споживчого\~кредиту,\~Чорної картки\~монобанк(а.с.\~41-43).\~ На даних документах містяться графи підпис споживача, накладені у вигляді електронного цифрового підпису. Належного підтвердження, що дані документи в їх повній редакції були підписані відповідачкою (протокол створення та перевірки кваліфікованого електронного підпису, тощо), суду не надано. Також вони не містять будь-яких відомостей про те, що вони стосуються саме цих сторін у справі. З огляду на вищенаведене, суд критично ставиться до посилання позивача, що відповідачка ознайомлена з наданими до позову Умовами і правилами обслуговування в АТ «Універсал Банк» та тарифами. Матеріали справи не містять підтверджень, що\~саме з наданими позивачем\~Умовами обслуговування рахунків фізичної особи, Тарифами відповідач ознайомився і погодився з ними, підписуючи Анкету-заяву до Договору про надання банківських послуг, а також те, що вказані документи на момент отримання відповідачем кредитних коштів взагалі містили умови, зокрема й щодо сплати процентів за користування кредитними коштами, неустойки які позивач автоматично списує з карткового рахунку відповідачки, саме у зазначеному в цих документах, що додані банком до позовної заяви, розмірах і порядках нарахування. За таких обставин та без наданих підтверджень про конкретні запропоновані відповідачу Умови та правила банківських послуг, відсутність у анкеті-заяві домовленості сторін про сплату процентів, надані банком інші документи не можуть розцінюватися як стандартна (типова) форма, що встановлена до укладеного із відповідачем кредитного договору, оскільки достовірно не підтверджують вказаних обставин. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Посилання позивача про ознайомлення відповідачкою саме з редакцію Умов та Тарифів, наданих до позову, голослівне і є припущенням. Відносно особливостей укладення договору у системі «Monobank», заявлених позивачем, де відбувається певний алгоритм дій клієнта, тобто допуск його до наступного розділу після підтвердження ознайомлення з попереднім, то це не впливає на той факт, що Умови та правила надання банківських послуг в АТ «Універсал Банк» та Тарифи не є підписаними клієнтом навіть електронним підписом у розумінні\~ЗУ «Про електронну комерцію», зокрема, як була підписана анкета-заява за допомогою генерації ключової пари з особистим ключем та відповідним йому відкритим ключем, яка використана для накладення удосконаленого електронного підпису (УЕП). Посилання позивача на визначену\~Законом України «Про електронну комерцію»\~спрощену процедуру підписання договорів, не спростовує необхідності дотримання вимог\~ст. 1055 ЦК України\~щодо письмової форми договору при узгодженні його умов, що означає, що всі його складові мають бути підписані в належний спосіб (письмово або електронним підписом). З огляду на вищевказане, суд дійшов висновку, що надані позивачем Умови і правила обслуговування рахунків фізичної особи, затверджені Протоколом Правління № 20 від 26.05.2021 р., та набувають чинності з 28.05.2021 року (а.с. 18), витяг з тарифів за карткою Монобанк,який не мітить підпису відповідача , Паспорт споживчого кредиту Чорної картки Монобанк , не є належними доказами у справі. Згідно зіст.1049ЦК України\~позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками (ст. 1046 ЦК України). Відповідно до ч. 1ст.1050ЦК України\~якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до\~статті 625 цього Кодексу. З наданих суду доказів, вбачається, що на підставі підписаної, у встановленому законодавством порядку (за допомогою електронного підпису) сторонами Анкети-заяви позивачем був відкритий картковий рахунок на ім`я відповідачки, на який нараховувалися кредитні кошти, якими вона користувалася. В цій Анкеті-заяві строки здійснення періодичних платежів не встановлені, процентна ставка, штрафні санкції не зазначені. Безпосередньо укладений між сторонами договір від 06.07.2021 у вигляді Анкети-заяви, підписаної сторонами, не містить і строку повернення кредиту (користування ним). Вимог про стягнення процентів за користування позиченими коштами та інших сум за прострочення виконання грошового зобов`язання, з підстав та у розмірах, встановлених актами законодавства, зокрема\~статтями 625,1048 ЦК України,позивач не пред`являв. Враховуючи, що фактично отримані та використані позичальником кошти в добровільному порядку АТ «Універсал Банк» не повернуті, а також вимоги частини другої\~статті 530 ЦК України, за змістом якої, якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання в будь-який час, що свідчить про порушення його прав, суд вважає законними вимоги позивача про стягнення з боржника суми непогашеного тіла кредиту. Так, із довідки АТ «Універсал Банк» щодо руху коштів від 04.12.2023 року вбачається, що сума витрат за період з 06.07.2021 по 04.12.2023 становить 132909,10 , сума зарахувань за період з 06.07.2021 по 03.10.2023 року становить 45\~432,65 грн. Оскільки, як вже зазначалося судом вище, Анкетою-заявою від 06.07.2021 р., на підставі якої надано відповідачці кредитні кошти, не передбачено нарахування процентів та пені, строки здійснення періодичних платежів за кредитом не встановлені, тому суд вважає за необхідне зменшити суму заборгованості за тілом кредиту за рахунок безпідставно списаних Банком грошових коштів (як відсотків) у розмірі 29965,71 грн. в період з 06.07.2021 р. по 03.10.2023 р. ( в т.ч. нарахованих судових витрат в сумі 2684 грн., яку списано 03.10.2023(а.с 71) до розміру 57510,74 грн. (132909,10 грн. (сума витрат за картковим рахунком) - 45432,65 грн. (сума зарахувань на картку) - 29965,71 грн. (нараховані банком та сплачені відповідачем відсотки )). Відповідачкою не надано спростування суми боргу у розмірі 57510,74 грн., в тому числі заявленою позивачем обставини щодо використання коштів понад кредитний ліміт, а також що дана сума боргу погашена станом на день розгляду справи, тому ця сума підлягає стягненню з відповідачки на користь позивача. В іншій частині заявлені позовні вимоги не підлягають задоволенню. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 09 січня 2020 року у справі № 643/5521/19 (провадження №61-20093св19) зазначено, що: «в разі укладення кредитного договору проценти за користування позиченими коштами та неустойка поділяються на встановлені законом (розмір та підстави стягнення яких визначаються актами законодавства) та договірні (розмір та підстави стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі).Встановивши, що анкета-заява від 18 березня 2011 року не містить визначення домовленості сторін про сплату відсотків, апеляційний суд дійшов правильного висновку про відсутність підстав для покладення на відповідача обов`язку по сплаті заборгованості за відсотками пеню, комісію і штрафи за несвоєчасну сплату кредиту і процентів за користування кредитними коштами, а відтак, суми надходжень, які банком були розподілені на погашення складових заборгованостей підлягають зарахуванню на погашення саме тіла кредиту.Судова практика у цій категорії справ є незмінною, що не може свідчити про порушення прав банку (правова позиція Великої Палати Верховного Суду, викладена у постанові від 03 липня 2019 року у справі № 342/180/17, провадження № 14-131цс19)». Аналогічне посилання на вищевказаний правовий висновок міститься і в постанові Верховного Суду від 18 травня 2022 року по справі № 697/302/20 за позовом АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК». Судова практика в спорах за позовами АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» про стягнення боргу, відносно зменшення заявленої суми боргу на суму безпідставно списаних процентів також відображена в багатьох актуальних судових рішеннях, в тому числі судів апеляційної інстанції, наприклад: в постанові Запорізького апеляційного суду від 13.03.2024 р. по справі № 333/7075/23, постанові Київського апеляційного суду від 08.03.2024 р. по справі №755/6711/23, постанові Дніпровського апеляційного суду по справі від 05 березня 2024 року по справі № 759/14456/22 та інші. На підставі ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати зі сплати судового збору, пропорційно частці задоволених позовних вимог, в сумі 1820,43 грн. На підставі\~викладеного та

Outcome: partial