Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-04 00:00:00

В провадженні суду знаходиться справа за позовом [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу. Ухвалою Березівського районного суду Одеської області від 22.07.2024 року цивільну справу 523/9293/24 за позовною заявою [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу передано до Миколаївського районного суду Одеської області за підсудністю. (а.с.28) У відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.08.2024 року, зазначена справа передана до провадження судді Миколаївського районного суду Одеської області Банташ Д.С. (а.с.29) Ухвалою Миколаївського\~районного суду\~Одеської області\~від 19.08.2024\~року відкрито\~провадження у\~справі за\~позовною заявою\~ [PERSON] до\~ [PERSON] про\~розірвання шлюбу\~в порядку\~спрощеного позовного\~провадження з\~повідомленням (викликом)\~сторін.(а.с.33) Ухвалою Миколаївського районного суду Одеської області від 01.10.2024 року продовжено строк розгляду справи № 523/9293/24, судове засідання відкладено до 09 години 00 хвилин 05 листопада 2024 року, у зв`язку з відсутністю відомості про вручення відповідачу повідомлення про дату, час і місце судового засідання. (а.с.48) Позивач у судове засідання не з`явилася, до канцелярії суду надійшла заява про розгляд справи у її відсутність. (а.с. 58) Згідно ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Відповідач у судове засідання не з`явився, хоча належним чином був повідомлений про день, час та місце розгляду справи, про що свідчить поштовий конверт, який повернувся на адресу суду з відміткою «адресат відмовився». (а.с.57) Окрім того, відповідач про день, час та місце розгляду справи повідомлявся шляхом опублікування відповідних оголошень на офіційному веб-сайті Миколаївського районного суду Одеської області. (а.с. 60) В матеріалах справи міститься заява відповідача про розгляд справи без його участі, з позовними вимогами погоджується, шлюб просить розірвати. Проте при ознайомлені з відповідною заявою судом встановлено, що заява відповідача [PERSON] про розгляд справи у його відсутність є фотокопією (а.с. 40). Відповідно до абзацу 2 ч. 8 ст. 43 ЦПК України, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника). Враховуючи ту обставину, що заява відповідача [PERSON] про розгляд справи у його відсутність є фотокопією, не містить власноручного підпису відповідача або накладення кваліфікованого електронного підпису, що не дає можливість ідентифікувати заявника, тому суд не приймає відповідну заяву до розгляду. Відповідач [PERSON] про дату, час і місце розгляду справи повідомлявся судом належним чином, зокрема: шляхом направлення судових повісток за зареєстрованим місцем проживання, а також шляхом опублікування оголошень про виклик до суду на офіційному веб-сайті Миколаївського районного суду Одеської області. Відзив на позов до суду не подавав. Інших заяв і клопотань від відповідача на адресу суду не надходило. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. У відповідності до ст. 279 ЦПК України, розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Неявка учасника судового процесу у судове засідання, за умови належного повідомлення сторони про час і місце розгляду справи, не є підставою для скасування судового рішення, ухваленого за відсутності представника сторони спору. Відповідне положення міститься у постанові КЦС ВС від 1 жовтня 2020 року у справі № 361/8331/18. Верховний Суд виходить з того, що якщо представники сторін чи інших учасників судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. Отже, неявка учасника судового процесу у судове засідання, за умови належного повідомлення сторони про час і місце розгляду справи, не є підставою для скасування судового рішення, ухваленого за відсутності представника сторони спору. Суд вбачає, що сторони сповіщені про дату та час судового засідання належним чином, матеріалів справи достатньо для ухвалення рішення, а тому суд приходить до висновку про можливість розглядати справу. Згідно із ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Виходячи з наведеного вище, суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів у відповідності до вимог ст.ст. 280-281 ЦПК України. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч. 3 ст. 12, ч. ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Дослідивши матеріали справи в межах заявлених позовних вимог та на підставі наданих сторонами доказів, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що між [PERSON] та [PERSON] був зареєстрований шлюб 22.11.2013 року у відділі державної реєстрації актів цивільного стану у Суворовському районі реєстраційної служби Одеського міського управління юстиції (актовий запис № 1734), що підтверджується свідоцтвом про шлюб від 22.11.2013 серії [NUMBER] .(а.с.15) Від шлюбу спільних дітей не мають, а шлюбні відносини сторін припинилися, спільного господарства не ведуть (згідно позовної заяви). Відповідно до ч. 1 ст. 110 Сімейного кодексу України, один із подружжя має право на звернення до суду з позовом про розірвання шлюбу. У відповідності до ч. 2 ст. 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Згідно з ст. ст. 21, 24 Сімейного Кодексу України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таким чином суд вважає, що позовна заява [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу підлягає задоволенню.

Outcome: approved