Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-10 00:00:00

до суду звернувся [PERSON] з позовом до Лютенської сільської ради, треті особи: приватний нотаріус Миргородського районного нотаріального округу Полтавської області Заєць Ніна Миколаївна, [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після померлого [INFO] [PERSON] , вказуючи, що із сайту «Судова влада України» дізнався, що в провадженні Гадяцького районного суду перебуває цивільна справа за позовом Особа 1, Особа 2, Особа до Лютенської сільської ради, треті особи: приватний нотаріус Миргородського районного нотаріального округу Заєць Н. М., Особа 4 про встановлення факту проживання однією сім`єю та визнання права власності на спадкове, де «Особа 4» є він. Також він є особою з інвалідністю 2-ї групи, і ним опікувалась його мати [PERSON] , яка померла [INFO] . На даний час він мешкає з сестрою у м. Полтава. Інформацією про смерть [PERSON] він не володів. Звернувшись у січні 2023 року до приватного нотаріуса Миргородського районного нотаріального округу Заєць Н. М. із заявою про прийняття спадщини, отримав відмову у зв`язку із пропуском шестимісячного строку для подачі заяви про прийняття спадщини. Вважає, що строк для прийняття спадщини він пропустив з поважних причин, у зв`язку з необізнаністю існування заповіту, окрім того нотаріус, встановивши наявність заповіту, не вчинила жодних дій, щоб повідомити його про відкриття спадщини та виклику спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у газеті, що і змусило його звернутись до суду з цим позовом. Ухвалою від 28 лютого 2023 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження. Ухвалою від 30.05.2023 до справи залучено [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. 31\~липня 2024\~року закрито підготовче провадження. [PERSON] в судове засідання не з`явився, направив до суду заяву, в якій просив позовні вимоги задовольнити, справу розглянути без його участі. Представник відповідача Лютенської сільської ради в судове засідання не з`явився, надав заяву, в якій не заперечував щодо задоволення позовних вимог позивача, просив справу розглянути без його участі. Від третіх осіб [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] надішло пояснення, в якому вони заперечують щодо задоволення позовних вимог позивача, з тих підстав, що позивачем подано позов до неналежного відповідача, оскільки [PERSON] був обізнаним про наявність інших спадкоємців після смерті [PERSON] , зокрема навіть з їх позову - [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Лютенської сільської ради, де третіми особами зазначено приватного нотаріуса Миргородського районного нотаріального округу Заєць Н. М. та [PERSON] про встановлення факту проживання однією сім`єю та визнання права власності на спадкове майно, але відповідачами він їх не зазначив. Також [PERSON] було відомо про дату смерті [PERSON] , про що матір позивача та [PERSON] було повідомлено через їх родичів, оскільки на телефонні дзвінки вони не відповідали з метою уникнути витрат на поховання [PERSON] . Окрім того, позивач не навів поважних причин пропуску ним строку для подання заяви про прийняття спадщини. У судовому засіданні треті особи [PERSON] та [PERSON] пояснили суду, що вони прийняли спадщину після смерті батька і в даний час претендують на отримання у спадок родинного домоволодіння, оскільки сім`я [PERSON] не дотрималась домовленостей та обіцянок, за якими вони мали здійснювати догляд за батьком. Вони тривалий час не навідували його, не підтримували і він прийняв рішення змінити заповіт щодо земельної ділянки, однак через стан здоров`я не встиг. Вони особисто та сусідка повідомляли сім`ю [PERSON] про смерть батька, оскільки в них знаходились всі речі для його поховання, однак на похорон вони не приїхали, тому не вбачають ніяких причин, які б можна було визнати поважними для пропуску строку. Третя особа [PERSON] у судове засідання не з`явилась, направила заяву, в якій просила справу провести без її участі, заперечила щодо задоволення позову з підстав, вказаних у поясненні. Приватний нотаріус Миргородського районного нотаріального округу Полтавської області Заєць Н. М. надала пояснення, у якому вказує, що після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , нею відкрита спадкова справа №176/2021. Згідно заповіту, посвідченого 23.11.2017 секретарем виконкому Рашівської сільської ради Гадяцького району Полтавської області за реєстром №81, [PERSON] заповів належний йому житловий будинок з господарчими будівлями, що знаходиться по [ADDRESS] [PERSON] , [INFO] , земельну ділянку площею 3,140 га, розташовану на території Рашівської сільської ради Гадяцького району, належну йому на підставі Державного акта серії Р3 №654809, заповів в рівних частках [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . У встановлений законом строк заяви про прийняття спадщини за заповітом подали [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] та отримали свідоцтво про право на спадщину на земельну ділянку площею 3,140 га. [PERSON] із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] звернувся до нотаріальної контори лише 18.01.2023. Просила справу провести без її участі. Судом встановлено, що 01 липня 2021 року приватним нотаріусом Миргородського районного нотаріального округу, Заєць Н.М. відкрита спадкова справа №176/2021 щодо майна померлого [INFO] [PERSON] , який проживав на день смерті в [ADDRESS] . Своїм заповітом посвідченим 23 листопада 2017 року секретарем виконкому Рашівської сільської ради Гадяцького району Полтавської області за реєстром №81 [PERSON] заповів належний йому житловий будинок з господарчими будівлями, що знаходиться по [ADDRESS] - [PERSON] , [INFO] ; земельну ділянку площею 3,140 га, розташовану на території Рашівської сільської ради Гадяцького району Полтавської області належну йому на підставі Державного акту серії Р3№654809 заповів в рівних частках [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] . Спадщину [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] прийняли, подавши заяви до нотаріуса у встановлений законом строк та 18 жовтня 2021 року отримали свідоцтво про право на спадщину на земельну ділянку площею 3,140 га. 18 січня 2023 року приватному нотаріусу Миргородського районного нотаріального округу Заєць Н.М. від [PERSON] на поштову адресу надійшла заява про прийняття спадщини після смерті [INFO] [PERSON] . Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців) (стаття 1216 ЦК України). Відповідно до частин першої, другої\~статті 1220 ЦК України\~спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя\~статті 46 цього Кодексу). У частині першій\~статті 1270 ЦК України\~визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша, друга\~статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008р. «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину, поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. Згідно роз`яснень, викладених у п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 року, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно вимоги ППВС України від 30.05.2008року №7, Інформаційного листа ВСС України від 16.05.2013року №24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», при відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Тобто належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину, або територіальні громади в особі органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Однак, позов подано до єдиного відповідача Лютенської сільської ради, з заявою про залучення до справи як відповідачів [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] позивач до суду не звертався, натомість неодноразово звертався до суду із заявами про розгляд справи без його участі. Законодавець поклав на позивача обов`язок визначати відповідача у справі і суд повинен розглянути позов щодо тих відповідачів, яких визначив позивач. Водночас якщо позивач помилився і подав позов до тих, хто відповідати за позовом не повинен, або притягнув не всіх, він не позбавлений права у відповідності до вимог ст.51 ЦПК України звернутись до суду з клопотанням про заміну неналежного відповідача чи залучення до участі у справі співвідповідачів. Тобто ініціатива щодо заміни неналежного відповідача чи залучення до участі у справі співвідповідача повинна виходити від позивача. Із зазначених вище норм законодавства та з урахуванням принципу диспозитивності вбачається, що суд позбавлений можливості самостійно залучати належного відповідача з власної ініціативи, так як це є виключним правом позивача. Постановою Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц (провадження № 14-61 цс 18) зроблено висновок, що пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному\~ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження. Згідно ст. ст.12, 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. З огляду на викладене, суд прийшов до висновку, що в задоволенні даного позову слід відмовити з підстав заявлення позову до неналежного відповідача. В зв`язку з цим суд не оцінює поважність пропуску строку [PERSON] на звернення з заявою про прийняття спадщини. Водночас, позивач не позбавлений права на звернення до суду для захисту своїх прав на спадкування за заповітом з позовом до належних відповідачів.

Outcome: dismissed