Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-04 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з позовом до [PERSON] , Павлоградської міської ради Дніпропетровської області, у якому просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлого, [INFO] , її сина, [PERSON] , [INFO] . Позовна заява мотивована тим, що приблизно [INFO] помер син позивачки - [PERSON] [INFO] , смерть, пов`язана із захистом Батьківщини, заповіт не складав. Єдиними спадкоємцями першої черги після смерті сина є, його мати - [PERSON] , [INFO] та відповідач, його батько - [PERSON] , [INFO] . Спадкодавець помер під час дії воєнного стану. На період дії воєнного стану було прийнято постанову КМУ від 24.06.2022 року № 719 якою було зупинено перебіг строку для прийняття спадщини, але не більше ніж на 4 місяці. Позивач була проконсультована неналежним чином і вважала, що на весь період дії воєнного стану зупинено перебіг строку для прийняття спадщини.Крім того, син позивача загинув [INFO] , але дізналася вона про це тільки в квітні 2024 року. 26.04.2024 року дочка [PERSON] отримала сповіщення про загибель її сина. 11.06.2024 року позивач звернулася до нотаріуса із заявою про вчинення нотаріальної дії - видачу на її ім`я свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого [INFO] сина гр. [PERSON] щодо всього його спадкового майна.Позивач звернулася із заявою про прийняття спадщини в межах 6 місяців з дня коли дізналася про загибель сина, оскільки раніше точної інформації про загибель сина не було.Після смерті сина залишилися карткові рахунки на яких містяться грошові кошти.11.06.2024 року позивач отримала постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку з тим, що пропущений строк для прийняття спадщини. Батько сина не виявив бажання приймати спадщину. У судове засідання позивач не з`явилась, відповідно до письмової заяви про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила їх задовольнити. Відповідач, [PERSON] , у судове засідання не з`явився, відповідно до письмової заяви просив розглянути справу без його участі, не заперечував проти позовних вимог. Представник відповідача Павлоградської міської ради Дніпропетровської областіу судове засідання не з`явилася, надала суду письмову заяву про розгляд справи за відсутністю представника відповідача, у вирішенні справи покладаються на розсуд суду. ПредставникДругої Павлоградської державної нотаріальної контори Дніпропетровської областіу судове засідання не з`явилася, надала суду заяву про розгляд справи без її участі. У вирішенні справи покладається на рішення суду. Дослідивши матеріали справи, судом встановлені наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. У ході судового розгляду встановлено, що батьками [PERSON] , [INFO] , є [PERSON] і [PERSON] . (а. с. 12) Приблизно [INFO] [PERSON] помер. Як зазначає позивач у позові, спадкодавець помер під час дії воєнного стану. Про загибель сина позивачка дізналася в квітні 2024 року отримавши від командира ВЧ [NUMBER] сповіщення № 998 про те, що [PERSON] , [INFO] , військовослужбовець за контрактом, прийнятий на військову службу 04 серпня 2021 року до ВЧ [NUMBER] , відданий Військовій присязі на вірність Українському народу, мужньо виконавши військовий обов`язок, в бою за Україну, її свободу і незалежність загинув [INFO] поблизу м. Волноваха Донецької області, смерть пов`язана із захистом Батьківщини. (а.с.8) 11 червня 2024 року постановою державного нотаріуса Другої Павлоградської державної нотаріальної контори Павлоградського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Дутчак Ю.С. позивачці було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з пропуском строку звернення з заявою про прийняття спадщини. (а. с. 11) Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України). Згідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. У відповідності до ст. 1223 цього Кодексу право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови у її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Відповідно до ст. 1218 цього кодексу до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно з ч.ч. 1, 2 статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Частиною 1 ст. 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 1, 3 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Вказана позиція висловлена Верховним Судом в постанові від 20 січня 2021 року по справі № 752/11156/18-ц (провадження № 61-14082св20). При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Вказана позиція підтверджується також роз`ясненнями, наданими в листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування». Позивач є спадкоємцем за законом після смерті [PERSON] , [INFO] . Протягом визначеного законодавством строку для звернення із заявою про прийняття спадщини від незалежних від неї обставин не змогла вчинити дії визначені ст. 1270 ЦК України. Враховуючи всі вищевикладені обставини, суд дійшов висновку про те, що в силу об`єктивних обставин, пов`язаних з істотними труднощами, позивачка мала поважну причину пропуску строку встановленого для звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті сина [PERSON] . Таким чином, з урахуванням вищевикладеного, суд вважає вимоги позивачки такими, що підлягають задоволенню.

Outcome: approved