Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-06 00:00:00

Позивач звернулася до суду через свого представника, адвоката Лукавського А.В., який діє від її імені та в її інтересах з позовом до [PERSON] про встановлення додаткового строку тривалістю три місяці для звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , з дня набрання рішення законної сили. В обґрунтування своїх вимог, посилається на те, що [INFO] в с. Іллівка Тульчинського району Вінницької області померла її баба по лінії матері [PERSON] , після смерті якої відкрилась спадщина, до якої входить земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Оскільки донька померлої, а її мати [PERSON] в 2021 році виїхала в Республіку Білорусь, де перебуває і працює її чоловік, та батько позивачки, [PERSON] , а інших родичів у баби немає, то позивачка здійснила похорон баби. [INFO] в с. Іллівка, помер [PERSON] , який проживав із бабою однією сім`єю і якого позивачка вважала своїм дідом, похованням якого вона теж займалася. На той час вона навчалася в навчальному закладі м. Києва і питання щодо спадщини після їх смерті нею не вирішувалися, оскільки є спадкоємець першої черги, а саме її мати [PERSON] , яка не змогла прибути на похорони через воєнні дії і обмеження виїзду із Білорусії. В кінці 2023 року, орендар земельних ділянок, які належали [PERSON] і [PERSON] , повідомив, що необхідно вирішити питання із земельними ділянками, про що вона повідомила матір, яка заявила що спадщину після смерті [PERSON] і [PERSON] не приймала і приймати не має наміру, та повідомила, щоб позивачка займалася цим питанням і оформлювала спадщину на себе. Через деякий час, мати для оформлення нею спадщини передала їй оригінали документів про її народження та одруження. Зібравши необхідні документи, позивач звернулася до нотаріуса за оформленням спадщини, яка їй відмовила з тих підстав, що матір`ю не подана відмова від спадщини після смерті [PERSON] , а також через відсутність підтверджуючих документів про родинні стосунки із померлим [PERSON] та рекомендовано звернутися до суду. В нотаріуса вона дізналася, що [PERSON] не оформлено батьківство відносно її матері. Вважає, що має право на оформлення спадщини, як онука померлої [PERSON] , оскільки спадкоємець першої черги, яка є відповідачкою, не бажає оформляти після померлої матері спадщину. У зв`язку з тим, що їй не було відомо про неприйняття/відмову від прийняття спадщини спадкоємцем першої черги, яка діяла недобросовісно, а саме не попередивши інших спадкоємців про свої наміри не приймати спадщину, тому вважає що строк для подачі нею заяви про прийняття спадщини, після смерті [PERSON] , як спадкоємця п`ятої черги пропущений із поважних причин, тому із огляду на вказане просить визначити їй додатковий строк три місяці для подання заяви про прийняття спадщини. Ухвалою суду від 05 вересня 2024 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. Ухвалою суду від 23 жовтня 2024 року закрито підготовче провадження призначено справу до судового розгляду по суті. 11 жовтня 2024 року на адресу суду надійшла відповідь з Крижопільської державної нотаріальної контори про те, що до майна померлої [INFO] [PERSON] спадкова справа не заводилась, на підтвердження додано Інформаційну довідку зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 78650154 від 08.10.2024 року. В судове засідання представник позивача не з`явився, подав до суду заяву про слухання справи у його відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовільнити. Відповідачка в судове засідання не з`явилася, через представника позивача, а саме через його електронну адресу, направила до суду заяву про слухання справи у її відсутність (оскільки, як зазначив представник позивача на офіційну адресу суду відповідачка не може направити листа із Республіки Білорусь, з огляду на воєнні дії), позов визнає та просить його задовольнити. Разом з тим зазначила, що спадщину після смерті [PERSON] не приймала та приймати не буде, в судовому порядку свої права на спадщину відновлювати не буде. Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню. Судом встановлено, що [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] в с. Іллівка Тульчинського району Вінницької області, що підтверджується наявним в матеріалах справи копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , яке видано 24 січня 2023 року. Факт родинного споріднення між позивачем та [PERSON] підтверджується відомостями, які містяться в копії: свідоцтва про народження [PERSON] серії [NUMBER] , яке видано 24.12.2002 року, а саме в графі «Батьки» вказано батько [PERSON] , мати [PERSON] ; свідоцтва про народження [PERSON] серії [NUMBER] від 21.01.1977 року, де в графі «Батьки» вказано батько [PERSON] , мати [PERSON] ; свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] від 18.04.1994 року, в якому зазначено, що [PERSON] після укладення шлюбу присвоєно прізвище « [PERSON] ». Дані відомості підтверджують, що позивачка є онукою спадкоємця [PERSON] , яка померла [INFO] , та є спадкоємницею п`ятої черги згідно ст. 1265 ЦК України. Згідно відповіді, яка надана із Крижопільської державної нотаріальної контори про те, що до майна померлої [INFO] [PERSON] спадкова справа не заводилась, на підтвердження додано Інформаційну довідку зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 78650154 від 08.10.2024 року. Дані відомості свідчать про те, що на час розгляду цивільної справи інші спадкоємці після смерті [PERSON] відсутні, заяви до нотаріуса про прийняття спадщини ніхто не подавав. Як вбачається із заяви відповідачки [PERSON] , остання позов визнає, не заперечує проти його задоволення та зазначила, що спадщину не приймала та не має наміру приймати, а також що в судовому порядку не буде відновлювати свої права на спадщину, як спадкоємиця. Так, судом встановлено, що відповідачка є спадкоємницею першої черги після смерті [PERSON] , яка є її матір`ю, що підтверджується копіями свідоцтв, які зазначені судом вище; спадщину не прийняла, що підтверджено відповіддю нотаріуса, а також визнанням самої відповідачки. Постановою приватного нотаріуса Тульчинського районного нотаріального округу Вінницької області № 83/01-16 від 27.06.2024 року [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину.\~ Звертаючись до суду з позовом [PERSON] , як на поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини посилається на те, що відповідачка, яка є спадкоємницею першої черги після смерті [PERSON] , не повідомила її про свій намір приймати чи не приймати спадщину після смерті матері [PERSON] , тому вона не знала, що після смерті її бабусі спадщина не прийнята. Про те що спадщина не прийнята відповідачкою вона взнала, коли орендар земельної ділянки, яка належала спадкодавці, звернувся до неї для вирішення питання щодо оформлення договору оренди земельної ділянки, тоді вона звернулася до відповідачки, яка на той час уже перебувала за межами кордону України, та яка їй повідомила, що оформляти спадщину не буде і щоб позивачка займалася даним питанням, та пізніше вислала їй необхідні документи для цього. Згідно з частиною першою статті\~15, частиною першою статті\~16 ЦК України\~кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Для застосування того чи іншого способу захисту, необхідно встановити які ж права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких прав (інтересів) позивач звернувся до суду. При оцінці обраного позивачем способу захисту потрібно враховувати його ефективність, тобто спосіб захисту має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, та забезпечити поновлення порушеного права. У частині першій\~статті 1270 ЦК України\~визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина друга\~статті 1220 ЦК України). Згідно з пунктами 1.2, 1.3, 1.5 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого\~наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5, при зверненні спадкоємця у зв`язку з відкриттям спадщини нотаріус з`ясовує відомості стосовно факту смерті спадкодавця, часу і місця відкриття спадщини, кола спадкоємців, наявності заповіту, спадкового майна, його складу та місцезнаходження, необхідність вжиття заходів щодо охорони спадкового майна. Факт смерті фізичної особи і час відкриття спадщини нотаріус перевіряє шляхом витребування від спадкоємця свідоцтва про смерть, виданого органом державної реєстрації актів цивільного стану. Відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Ураховуючи те, що у спадкоємця існували перешкоди для подання заяви про прийняття спадщини, а саме відсутність інформації про прийняття спадщини спадкоємницею першої черги, а також відсутність оригіналів документів, що підтверджують родинну спорідненість спадкодавця із позивачем, а саме, що остання є її онукою, та відповідно спадкоємницею п`ятої черги. Заперечень щодо визначення позивачу додаткового строку для звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини не висловлено. Відповідно до ч.1 ст. 1269, ч.1 ст. 1270\~ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно ч.3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Враховуючи вищевказані обставини, оцінивши обґрунтованість причин пропуску строку для прийняття спадщини, суд вважає за можливе задовольнити пред`явлений позов.

Outcome: approved