Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-04 00:00:00

[PERSON] , в інтересах якої діє представник - адвокат Куруц Андрій Андрійович, звернулася до суду з позовною заявою до АТ КБ «Приватбанк» про визнання недійсними кредитних договорів, згідно з якою просить визнати недійсними наступні договори: кредитний договір (кредит готівкою) №SAMDNWFC00082173037; кредитний договір (кредит готівкою) №SAMDNWFC00082173178; кредитний договір, щодо встановлення/збільшення кредитного ліміту карти «Універсальна» № SAMDNWFC00082172939, які укладені між AT КБ "ПриватБанк" (код: 14360570; адреса: вул. Грушевського, 1д, м. Київ, 01001, Україна) та [PERSON] (РНОКПП: [NUMBER] , адреса реєстрації: [ADDRESS] ,) які укладені 22.01.2023 року. Позовні вимоги мотивує наступним. З 01.03.2022 року позивач працює на посаді провідного інспектора відділу бухгалтерського обліку та забезпечення діяльності керівництва управління економічного розвитку аграрного ринку, бухгалтерського обліку та забезпечення діяльності керівництва Департаменту агропромислового розвитку в Закарпатській обласній військовій адміністрації, що свідчить про її високі ділові та моральні якості (підтверджується довідкою від 13.12.2023 за № 01-11/623). 22 січня 2023 року близько 02:00 години [PERSON] розбудив телефонний дзвінок з номеру [NUMBER] , особа представилася співробітником AT «ПриватБанк» та повідомила про блокування картки Позивача в AT «ПриватБанк». Потім запропонувала заблокувати карту чи ні. Оскільки, карта позивача була в її гаманці та вона вночі 22.01.2023 року не здійснювала жодних розрахунків (так як спала), то позивач - не погоджувалась із пропозицією Банку. Увійти до додатку «Приват24» [PERSON] не змогла. Після цього позивачу за мобільним номером телефону, прив`язаним до додатку «Приват24», почали безперервно надходити телефонні дзвінки майже до 12:00 год. дня 23.01.2023 року від AT КБ «ПриватБанк». Жодного разу вона не погоджувалася з вказаними банком пропозиціями заблокувати/розблокувати карту, а в подальшому взагалі перестала підіймати трубку телефону. Ввечері близько 18:00 год. 22.01.2023 року знов почали надходити телефонні дзвінки з попереднього телефонного номеру ( [NUMBER] ) - представлялися співробітниками AT «ПриватБанк», але телефон позивача підняв Генерал-лейтенант СБУ [PERSON] (який перебував в гостях зі своєю родиною у [PERSON] ), представившись належним чином він повідомив, що якщо дзвінки не припиняться - розбереться законним шляхом із телефонувавшими особами. Тимчасово дзвінки припинилися, але в подальшому знову почали надходити на телефон позивача та тривали майже до обіду 23.01.2023 року. 23.01.2023 року вранці позивач звернулася до відділення AT «ПриватБанк» (за адресою: м. Ужгород, вул. Швабська, 57) з метою розібратися в причинах нічних телефонних дзвінків. Менеджер відділення банку передивляючись в банківській програмі інформацію щодо клієнта - [PERSON] повідомила, що 22.01.2023 року в період часу 01.58 год. по 06:00 год. було оформлено ряд кредитних угод, а саме: - споживчий кредит «кредит готівкою» від 22.01.2023 року на суму 40 000,00 грн.; - споживчий кредит «кредит готівкою» від 22.01.2023 року на суму 66 000,00 грн.; - встановлено та збільшено кредитний ліміт на картці позивача згідно договору № SAMDNWFC00082172939 від 22.01.2023 року. Більше того, в момент перебування Позивача у відділенні банку було відображено, що випускається ще одна кредитна карта на ім`я Позивача. Менеджер Банку заблокував дебетну карту позивача та кредитну карту, яка була замовлена в той період. Тоді ж з`ясувалось, що кредитні кошти невідомими особами були витрачені на розваги в онлайн казино Chanmpion Casino, DS, KIEV та PM UA GP, KIEV. Одразу у відділенні банку, 23.01.2023 року - позивач написала заяву до відділу банківської безпеки AT «ПриватБанк» з повідомленням про вчинення шахрайських дій відносно неї та банківських рахунків. Працівники банку запевнили, що розберуться з даною ситуацію і повідомили, що за таких обставин позивач не має жодних боргових зобов`язань перед відповідачем, тому відсутні причини для хвилювання. 23.01.2023 року позивач звернулась до Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області із заявою про злочин. 24.01.2023 року в реєстрі досудових розслідувань внесено відповідні відомості. В середині жовтня 2023 року позивач отримала від відповідача позасудову вимогу за № 20.1.0.0.0/7-231005/27271 від 05.10.2023 року, якою повідомлено, що [PERSON] станом на 05.10.23 року має заборгованість за кредитними договорами перед банком, а саме: у зв`язку з порушенням зобов`язань за кредитним договором № SAMDNWFC00082172939 - Універсальна від 22.01.2023 року заборгованість станом на 05.10.2023 року складає: загальний розмір заборгованості - 11 144,51 UAH; загальна сума прострочення - 1 504,22 UAH; у зв`язку з порушенням зобов`язань за кредитним договором № SAMDNWFC00082173037 - кредит готівкою від 22.01.2023 заборгованість станом на 05.10.2023 складає: загальний розмір заборгованості - 36 244,45 UAH; загальна сума прострочення - 5 133,33 UAH; у зв`язку з порушенням зобов`язань за кредитним договором № SAMDNWFC00082173178 - кредит готівкою від 22.01.2023 заборгованість станом на 05.10.2023 складає: загальний розмір заборгованості - 59 878,92 UAH; загальна сума прострочення - 8 545,56 UAH. Отримати копії договорів позивачка, незважаючи на звернення, не змогла. Позивачка офіційно заявляє, що особисто договір, не мала наміру отримувати грошові домовленості щодо всіх істотних умов договору. Позивач не надав відповідачеві жодної інформації щодо себе для можливості укладання кредитних договорів, інформація щодо персональних даних позивача була наявна у відповідача, так як в останнього була відкрита «зарплатна» картка Позивача. Позивач не отримувала пропозицію (оферту) на укладання кредитних договорів: не виражала намір вважати себе зобов`язаною особою у разі прийняття пропозиції: не володіла інформацією щодо істотних умов договору (в т.ч відповідно ч. 2 ст. 11 Закону України «Про електронну комерцію»"), не надавала відповідь на пропозицію укласти договір. «Нібито» укладені відповідачем із позивачем кредитні договори суперечать кредитній політиці ПАТ КБ «ПриватБанк» та Інформації про істотні характеристики послуги з надання споживчого кредиту (без застави), а саме: інформації про істотні характеристики послуги з надання споживчого кредиту (без застави) AT КБ «ПриватБанк», яка наявна у вільному доступі на сайті відповідача (https: / /static.privatbank.ua /fries/jstotru-haracteristiky.pdf) зазначають: п. 2.10 (Цільова група клієнтів) - вікові обмеження: від 25 до 65 років. Відповідно до Паспорту споживчого кредиту «Кредит готівкою», AT КБ «ПриватБанк» (на суму 40 тис. та 66 тис. грн.) строк кредитування становить 36 місяців. Тобто, позивачеві на момент отримання кредиту було 64 роки та 7 місяців, отже, позивач міг отримати кредит від відповідача виключно на 5 місяців, а не на 36, так як цей строк обмежено граничним віком позичальника. Відповідно до виписки по рахунку позивача - кредитні кошти в розмірі 40 тис. грн. поступили 02:55 год. 22.01.2023 року, а паспорту споживчого кредиту «Кредит готівкою», AT КБ «ПриватБанк» - нібито підписаний позивачем 02:55:26 год. 22.01.2023 року. Щодо кредитних коштів на суму 66 тис. грн., то вони надійшли 05:40 год. 22.01.2023 року, а Паспорту споживчого кредиту «Кредит готівкою», AT КБ «ПриватБанк» - нібито підписаний позивачем 05:39:54 год. 22.01.2023 року. 22.01.2023 року - була неділя, тож невідомо як кредит був отриманий в банку в вихідний день, вночі та в період часу 02:00 - 06:00 год. людині пенсійного віку, якій майже 65 років. В подальшому - невідомими особами кошти з рахунку позивача були перераховані/витрачені на розваги в інтернет казино. Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 26.12.2023 позовну заяву залишено без руху Після усунення недоліків ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 03.01.2024 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі за вказаною позовною заявою. Постановлено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Розгляд справи відкладався 02.02.2024, 15.02.2024, 04.03.2024, 19.03.2024, 05.04.2024, 07.05.2024, 31.05.2024, 30.07.2024 з метою належного повідомлення сторін, за заявами сторін, для вирішення процесуальних питань, перебуванням судді у відпустці. Відповідач подав письмовий відзив на позов від 29.01.2024, згідно з яким повідомив, що з метою з`ясування обставин здійснення 22.01.2023 транзакцій службою безпеки банку проведено службову перевірку, за результатами якої встановлено наступне. 22.01.23 по акаунту клієнта в інтернет-банкінгу "Приват24" за логіном " [NUMBER] " клієнтки [PERSON] мали місце наступні відновлення паролю: 1) 22.01.2023 о 01:42:40 год. відбулося відновлення доступу до акаунту клієнта в інтернет-банкінгу "Приват24" за логіном " [NUMBER] ". Підтвердження відновлення (зміна паролю в "Приват24") проводилося за допомогою IVR-опитування - шляхом телефонного дзвінка з банку на фінансовий номер клієнта [NUMBER] та за допомогою введення правильного ПІН-коду до картки [NUMBER] . Заміна ПІН-коду по картці [NUMBER] не проводилась. 2) 22.01.2023 о 01:48:55 год. відбулося повторне відновлення доступу до акаунту клієнта в інтернет-банкінгу "Приват24" за логіном " [NUMBER] ". Підтвердження відновлення (зміна паролю в "Приват24") проводилося за допомогою IVR-опитування - шляхом телефонного дзвінка з банку на фінансовий номер клієнта " [NUMBER] " та за допомогою введення правильного ПІН-коду до картки [NUMBER] . Заміна ПІН-коду по картці [NUMBER] не проводилась. 3) 22.01.2023 о 11:35:40 год. втретє відбулося відновлення доступу до акаунту клієнта в інтернет-банкінгу "Приват24" за логіном " [NUMBER] ". Підтвердження відновлення (зміна паролю в "Приват24") проводилося за допомогою IVR-опитування - шляхом телефонного дзвінка з банку на фінансовий номер клієнта [NUMBER] та за допомогою введення правильного ПІН-коду до картки [NUMBER] . Заміна ПІН-коду по картці № [NUMBER] проводилась за допомогою смс-повідомлень 22.01.2023 об 01:56:13 год. 4) 22.01.2023 о 13:24:11 вчетверте відбулося відновлення доступу до акаунту клієнта в інтернет-банкінгу "Приват24" за логіном " [NUMBER] ". Підтвердження відновлення (зміна паролю в "Приват24") проводилося за допомогою IVR-опитування - шляхом телефонного дзвінка з банку на фінансовий номер клієнта [NUMBER] , та за допомогою введення правильного ПІН-коду до картки [NUMBER] . Всі входи до аканту здійснювалися із смартфону TECNO KC2 (imei generate: [NUMBER]). За допомогою інтернет-банкінгу "Приват24" в акаунті позивача за логіном " [NUMBER] " подана заявка на відкриття віртуальної кредитної картки типу "Універсальна" № [NUMBER] з кредитним лімітом 34 000 грн. В подальшому 22.01.23 в період часу з 01:58 год. по 04:46 год. з картки № [NUMBER] було здійснено 32 інтернет-платежі на загальну суму 33550,00 грн. шляхом ручного введення номеру карти, терміну дії карти та СVV-2 коду, що заходиться на звороті карти та відомий лише власнику карти. Інтернет-платежі здійснено на веб-сайті інтернет-казино (CHAMPION CASINO DS, інтернет термінал E0117641, власник терміналу Конкорд банк) та букмекерської кантори ("Pari match" інтернет термінал E0111841 власник терміналу Конкорд банк). 22.01.2023 о 02:55:47 год. в інтернет-банкінгу "Приват24" в акаунті клієнта за логіном " [NUMBER] " подано заявку на отримання кредиту в розмірі 40 000 грн. За допомогою простого електронного підпису [PERSON] підписано Кредитний договір б/н, Паспорт споживчого кредиту та Графік платежів. Вказані грошові кошти зараховано на картковий рахунок [PERSON] (іпн [NUMBER] ) № [NUMBER] (відкритий 22.01.2023 в "Приват24"). Частину коштів за допомогою платіжної системи LIQPAY (відкритий вебзастосунок, який дозволяє приймати платежі і переказувати гроші за допомогою мобільного телефону, Інтернету і платіжних карток у всьому світі) було поповнено мобільний телефон [NUMBER] на суму 204 грн. (телефон внесений в список обмеження), а також проведені дві операції переказу коштів на зальну суму 940 грн. на картковий рахунок [NUMBER] (карта внесена в список скомпроментованих карт інших банків), отримувач невідомий (картка SPORTBANK). Також здійснено платіж в сумі 4966.00 грн. на картку [NUMBER] [PERSON] (іпн -[NUMBER]). Того ж таки 22.01.2023 в період часу з 02:59 год. по 07:00 год. з картки [NUMBER] здійснено 31 інтернет-платіж на загальну суму 33890 грн. шляхом ручного введення номеру картки, терміну дії картки, та СVV-2 коду, що заходиться на звороті карти та відомий лише власнику карти. Інтернет-платежі проведено на веб-сайті інтернет-казино (CHAMPION CASINO DS., інтернет термінал E0117641, власник терміналу Конкорд банк) та букмекерської кантори ("Pari match", інтернет термінал E0111841, власник терміналу Конкорд банк). 22.01.2023 об 05:40:15 год. за допомогою інтернет-банкінгу "Приват24" подана заявка на отримання кредиту в розмірі 66 000 грн. За допомогою простого електронного підпису [PERSON] підписано Кредитний договір б/н, Паспорт споживчого кредиту та Графік платежів. Грошові кошти в сумі 66000 грн. було зараховано на картку [PERSON] (іпн [NUMBER] ) № [NUMBER] . В подальшому з картки № [NUMBER] здійснено 46 інтернет-платежів на загальну 49450 грн. шляхом ручного введення номеру картки, терміну дії, та СVV-2 коду, що заходиться на звороті карти та відомий лише власнику карти. Інтернетплатежі проведено на веб-сайті інтернет-казино (CHAMPION CASINO DS., інтернет термінал E0117641, власник терміналу Конкорд банк) та букмекерської кантори ("Pari match" інтернет термінал E0111841, власник терміналу Конкорд банк). 28.01.23 року по поданим банком заявкам на повернення коштів на картку № [NUMBER] клієнту повернено від CHAMPION CASINO DS кошти по 15 платежах на загальну суму 23900 грн. Таким чином, оскільки описані вище операції проведені з використанням даних карт [NUMBER], [NUMBER] та PIN-кодів до таких, СVV-2 кодів, ОТРпаролів, а також фінансового номеру телефону, відтак відповідальність за проведені операції за картками покладаються на користувача [PERSON] . Також, позивачем додано до позову роздруківки смс-повідомлень, що надходили того дня, 22.01.2023 від банку на підтвердження та здійснення вищенаведених транзакцій та операцій, відтак банком виконані зобов`язання щодо інформування клієнта про дії та операції, що здійснюються в його акаунті інтернет-банкінгу "Приват24". Також, в надісланих повідомленнях банком зазначається про необхідність телефонувати на "гарячу лінію банку 3700", якщо клієнтом вказані операції не вчиняються. Дані смс-повідомлення позивачем прочитано, однак [PERSON] жодного разу не зателефонувала на "гарячу лінію банку 3700", не повідомила банк про те, що вказані операції вчиняються не нею, а сторонньою особою без її відома. 01 березня 2022 року [PERSON] звернулась до відділення АТ КБ "ПриватБанк", де підписала Анкету-опитувальник клієнта - фізичної особи, в якій вказала особисті дані. Дана інформація отримується банком з метою встановлення/ продовження ділових відносин та дотримання вимог законодавства України з питань фінансового моніторингу та внутрішніх процедур банку для проведення належним чином ідентифікації, верифікації, вивчення клієнта. Підпис відповідачем здійснено власноруч на планшеті, що відповідає вимогам Постанови НБУ від 13.12.2019 № 151 "Про затвердження Положення про застосування цифрового власноручного підпису в банківській системі України". Згідно пунктів 6,7 вказаної Постанови НБУ №151, цифровий власноручний підпис має таку саму юридичну силу, як і власноручний підпис, та прирівнюється до власноручного підпису в разі дотримання норм цього Положення. Використання цифрового власноручного підпису клієнтом банку не вимагає наявності попередньо укладеного договору між банком та клієнтом. Також дана Анкета містить Угоду про використання простого електронного підпису, якою передбачено наступне: "Банк та Клієнт (далі разом іменовані «Сторони») узгодили при наданні Банком будь-яких послуг Клієнту, в т.ч., але не виключно, послуг з переказу коштів, укладення між Сторонами кредитних договорів та будьяких інших правочинів використання простого електронного підпису. Сторони визнають простим електронним підписом такі способи підписів Клієнта: OTP-пароль, QR-код, кнопки «Підпис», «Підписав», «Підтверджую», «Ознайомився» тощо у програмних комплексах, мобільних додатках або на офіційних сайтах Банку у мережі Інтернет, де Клієнту надається технічна можливість ознайомитися з умовами надання відповідної послуги та підписати відповідний договір, дати доручення Банку на здійснення операції з переказу коштів тощо, або якщо інтерфейс відповідного ПК Банку дає Клієнту змогу зробити однозначний висновок про суть операції, доручення на здійснення якої Клієнт надає Банку шляхом підписання способами, що узгоджені Сторонами вище. Сторони визнають правочини у вигляді електронних документів із використанням зазначених простих електронних підписів дійсними та обов`язковими для Сторін та такими, що не потребують додаткового підтвердження. При здійсненні будь- якої операцій та правочинів між Сторонами за допомогою ОТР-паролю як простого електронного підпису Сторони домовилися вважати, що він однозначно ідентифікує особу Клієнта та є логічно пов`язаний із електронними даними про будь-яку операцію або правочин виключно за умови, якщо підтвердження Клієнтом здійснення операції або укладення правочину здійснено шляхом введення у відповідне поле інтерфейсу програмного комплексу або сайту Банку цифрової послідовності, яка повністю ідентична надісланому Банком ОТП-паролю на фінансовий номер телефону Клієнта, яким є номер [NUMBER] . Сторони узгодили, що Банк самостійно приймає рішення про застосування того чи іншого виду електронного підпису". Фінансовий номер телефону - це номер, прив`язаний до банківських рахунків (роз`яснення офіційного сайту Національного банку України за посиланням https://promo.bank.gov.ua/stopfraud/#section-16 ). Згідно Умови та правила п. 1.1.1.71. Фінансовий номер телефону Клієнта - це номер мобільного телефону, який зазначений і підтверджений Клієнтом як номер телефону, за допомогою якого можуть виконуватися платіжні операції. Підтверджується Клієнтом під час активації банківської послуги за допомогою POS-терміналу у відділенні Банку, банкоматі, терміналі самообслуговування з підтвердженням ПІНкоду платіжної картки і sms-паролем, а також у Системі «Приват24» Банку (у разі зміни логіна користувача). Позивачем погоджено використання OTP-пароля в якості підпису та інших видів простого електронного підпису, а саме при здійсненні будь-якої операцій та правочинів між сторонами за допомогою ОТР-паролю як простого електронного підпису сторони домовилися вважати, що він однозначно ідентифікує особу клієнта та є логічно пов`язаний із електронними даними про будь-яку операцію або правочин виключно за умови, якщо підтвердження клієнтом здійснення операції або укладення правочину здійснено шляхом введення у відповідне поле інтерфейсу програмного комплексу або сайту банку цифрової послідовності, яка повністю ідентична надісланому банком ОТР-паролю на фінансовий номер телефону клієнта. У подальшому позивач [PERSON] оформила послугу "Кредит готівкою" (детально про порядок та умови оформлення даного продукту за посиланням https://privatbank.ua/kredity/cash-loan), ознайомилася із актуальними умовами кредитування та 22.01.2023 року підписала Паспорт кредиту за допомогою OТРпаролю. Після чого із позивачем за допомогою OTP-паролю було підписано Кредитний договір б/н від 22.01.2023 р. про надання строкового кредиту у розмірі 66000,00 грн. шляхом перерахування коштів на поточний рахунок позичальника на строк 36 міс. із встановленням річної відсоткової ставки у розмірі 18 % (копія Кредитного договору Додатково із позивачем за допомогою OTP-паролю підписано Графік платежів). Того ж дня, позивач підписала Паспорт кредиту за допомогою OТР-паролю. Після чого із позивачем за допомогою OTPпаролю було підписано Кредитний договір б/н від 22.01.2023 р. про надання строкового кредиту у розмірі 40000,00 грн. шляхом перерахування коштів на поточний рахунок позичальника на строк 36 міс. із встановленням річної відсоткової ставки у розмірі 18 %. Додатково із позивачем за допомогою OTP-паролю підписано Графік платежів. Розділ VI «Положення про застосування електронного підпису та електронної печатки», затвердженого Постановою НБУ № 78 від 14.08.2017 року визначає правила застосування простого ЕП (електронного підпису). Зокрема, п.30 визначено, що простий ЕП має забезпечувати однозначну ідентифікацію особи підписувача. Одноразовий пароль ОТР - цифровий одноразовий пароль, який доставляється засобами «сервісу коротких повідомлень» (SMS), на мобільний телефон клієнта, номер якого був використаний при реєстрації в системі. Пароль клієнта - набір символів, відомих тільки клієнту, який був використаний при реєстрації в системі. Для шифрування переданих даних система використовує SSL-протокол (Secure Sockets Layer), який забезпечує захищені з`єднання між web-сервером і браузером клієнта. Крім того, укладення договору підтверджено сторонами шляхом прийняттям до виконання його умов, а саме: банк приймав і зараховував на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконував розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка, проводив інші операції за рахунком, надавав грошові кошти (кредит) відповідачу в межах встановлених лімітів та на умовах розташованих на сайті банку. Згідно з п. 20 ст. 38 Закону України «Про платіжні послуги» користувач зобов`язаний, зокрема, зберігати та використовувати електронний платіжний засіб відповідно до вимог законодавства та умов договору, укладеного з емітентом; не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це права; не повідомляти та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, що дає змогу ініціювати платіжні операції. Загальні вимоги Національного банку до емісії/еквайрингу платіжних інструментів, що емітуються (уключаючи електронні платіжні засоби, передплачені платіжні інструменти), та здійснення розрахунків з їх використанням визначенні Положенням «Про порядок емісії та еквайрингу платіжних інструментів» (затверджена - Постановою Правління Національного банку України 29.07.2022 № 164) (далі - Положення №164) . Частиною 1 пункту 136 розділу VII Загальні вимоги до безпеки здійснення платіжних операцій та управління ризиками Положення №164, встановлено, що користувач зобов`язаний надійно зберігати та не передавати іншим особам електронний платіжний засіб, ПІН та інші засоби, які дають змогу користуватися ним. Пунктом 140 Положення №164 встановлено, що користувач зобов`язаний не повідомляти та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, що дає змогу ініціювати платіжні операції, та негайно після того, як йому стало відомо про факт втрати такої інформації та/або платіжного інструменту, повідомити про це емітента в спосіб та каналами зв`язку, визначеними договором між емітентом та користувачем. До моменту повідомлення емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неналежних платіжних операцій та відповідальність за них покладаються на користувача. Аналогічна диспозиція норми права зазначена в пункті 5 ст. 87 Закону України «Про платіжні послуги», а саме, до моменту повідомлення емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації відповідно до статті 38 цього Закону ризик збитків від виконання неналежних платіжних операцій та відповідальність за них покладаються на платника. Відповідно до п.1, 6 Розділу VI Постанови Правління НБУ від 05.11.2014 № 705, якою затверджено Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, «користувач зобов`язаний використовувати електронний платіжний засіб відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом, і не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це законного права або повноважень. Користувач, після виявлення факту втрати електронного платіжного засобу та/або платіжних операцій, які він не виконував, зобов`язаний негайно повідомити банк або визначену ним юридичну особу в спосіб, передбачений договором. До моменту повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач, а з часу повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій за електронним платіжним засобом користувача несе банк. Втратою електронного платіжного засобу є неможливість здійснення користувачем контролю (володіння) за електронним платіжним засобом, неправомірне заволодіння та/або використання електронного платіжного засобу чи його реквізитів". Також, 01.03.2022 року позивачем підписано Заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг. Згідно умов та правил надання банківських послуг п. 1.1.2.1.12 Умов клієнт зобов`язується вживати заходів щодо запобігання втраті (викраденню) карток, стікера PayPass, ПІНа (персонального ідентифікаційного номера) або інформації, нанесеної на картку і магнітну смугу, або їхньому незаконному використанню. Відповідно до п. 1.1.5.14. Умов клієнт несе відповідальність за всі операції, що проводяться в підрозділах Банку, через пристрої самообслуговування, систему MobileBanking, систему Приват 24 з використанням передбачених цими Умовами засобів його ідентифікації і аутентифікації. Відповідно до п. 1.1.5.29 Умов держатель несе відповідальність за всі операції, що супроводжуються авторизацією, до моменту звернення власника карти в банк та блокування карти, і за всі операції, які не супроводжуються авторизацією, до моменту постановки картки в СТОП-ЛИСТ Платіжною системою, в разі якщо його дії або бездіяльність призвели до втрати електронного платіжного засобу, розголошенню ПІНа або іншої інформації, яка дає можливість ініціювати платіжну операцію. 2.1.4.5.1. Клієнт зобов`язаний не передавати Картки, ПІНи, постійний пароль, одноразові паролі і контрольну інформацію третім особам, не використовувати Картки або нанесені на них дані в цілях, не передбачених цим Договором, або що суперечать чинному законодавству. 2.1.4.5.2. Клієнт зобов`язаний вживати необхідних заходів для запобігання втрати, пошкодження, викрадення Картки, доступу третіх осіб до Картки, в тому числі до інформації, нанесеної на неї. 2.1.4.5.6. Клієнт зобов`язаний інформувати Банк та правоохоронні органи про факти втрати Картки, ПІНу або отримання інформації про їх незаконне використання. При настанні вищевказаних випадків необхідно звернутися у відділення Банку або за телефоном 3700 (безкоштовно по Україні),+38 073 (050, 098) 9000002 (для VIP-клієнтів), [NUMBER] (для дзвінків із-за кордону). 2.1.4.12.9. Клієнт несе відповідальність за всі операції, що супроводжуються авторизацією, включаючи операції, що супроводжуються правильним введенням нанесених на Картці даних, до моменту звернення Клієнта в Банк та блокування Картки і за всі операції, які не супроводжуються авторизацією, до моменту постановки Картки в Стоп-лист Платіжною системою. Стосовно обраного позивачем способу судового захисту. Так, позивач, обґрунтовуючи позовні вимоги, заявляє, що не підписувала жодних договорів та не погоджувала істотних умов кредитних договорів, оскільки відсутнє її волевиявлення щодо укладення кредитних угод, з чого слідує, що позивач вважає дані оспорювані правочини неукладеними. Разом з тим, твердження про неукладеність кредитних договорів не узгоджується з обраним стороною позивача способом судового захисту, а саме: визнанням недійсними кредитних угод. Просить відмовити в задоволенні позову [PERSON] до АТ КБ "ПриватБанк" про визнання недійсними договорів. Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 15.02.2024 задоволено клопотання про виклик свідків. Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 19.03.2024 витребувано від ПрАТ «ВФ Україна» (місцезнаходження: вул. Лейпцизька, 15, м. Київ, 01015; код: 14333937) інформацію, де знаходився географічно (орієнтовну адресу) смартфону TECNO КС2, imei generate: [NUMBER], за допомогою якого відбувалося відновлення доступу акаунту клієнта в інтернет банкінгу «Приват24» за логіном [NUMBER] , близько 01:42:40-13:24:11 год. 22.01.2023 року. 05.02.2024 представник позивача подав відповідь на відзив, згідно з яким кредитні договори, вказані в витягу, оформлені - 22.01.2023 року не позивачем та оспорюються. Крім того, відповідач фактично визнав, що отримавши незаконний доступ до особистих даних позивачки та змінивши її фінансовий номер телефону - іншими особами оформлено кредит, а саме: «Всі входи до аканту здійснювались зі смартфону TECNO KC2 (imei generate: [NUMBER]»). Позивач ніколи не мала зазначеного телефону, її попередній телефон марки Samsung J6 має imei [NUMBER] та [NUMBER] . Тобто, позивач своїм телефоном не підтверджувала оформлення кредиту; не надавала розпорядження на перерахування та видачу відповідних сум з рахунку, не отримувала вказані кошти особисто, невідомі особи шахрайським способом змінили фінансовий номер та здійснили вищевказані операції «під ім`ям» позивачки. По-друге: спірні правочини є оспорюваними, так як відповідач у відзиві прямо вказує на їхню правомірність, та укладеність відповідно до закону. Позивач стверджує на відсутність власного волевиявлення; та спрямованості на реальне настання правових наслідків - отримання кредитних коштів та відповідно до обов`язку їх повернення. Звертає увагу суду на те, що позивачка зверталась на номер 3700 - 22.01.2023 року, крім того, відповідачем жодним чином не надає інформацію про результати розслідування банківською безпекою звернення позивачки, тільки констатує: «28.01.2023 року по поданим Банком заявкам на повернення коштів на картку № [NUMBER] клієнту повернено від CHAMPION CASINO DS, кошти по 15 платежах на загальну суму 23 900,00 грн». Посилання банку на відсутність своєї вини та Постанову ВС КЦС по справі № 522/22780/15-ц від 10.07.2019 року щодо «у разі коректного введення даних платіжної картки в мережі інтернет, банк не несе відповідальність за викрадення грошей з картки» не заслуговують на увагу, так як позивачка не вводила жодних даних платіжної картки в мережі інтернет вночі 22.01.2023 року. Згідно з поданою заявою від 26.09.2024 представник позивача просить визнати недійсними наступні кредитні договори, які укладені між АТ КБ "ПриватБанк" (код: 14360570; адреса: вул. Грушевського, 1д, м. Київ, 01001, Україна) та [PERSON] (РНОКПП: [NUMBER] , адреса реєстрації: [ADDRESS] ,), оскільки такі були надані відповідачем у судовому засіданні після відкриття провадження у справі, а саме: кредитний договір № б.н. від 22.01.2023 року на суму 40 000,00 грн. ; кредитний договір № б.н. від 22.01.2023 року на суму 66 000,00 грн.; кредитний договір від 22.01.2023 року, щодо встановлення/збільшення кредитного ліміту карти «Універсальна» № SAMDNWFC00082172939. У судовому засіданні позивач та його представник просили задовольнити позовні вимоги. Звернув увагу, що позивачка характеризується з позитивної сторони, про шахрайські дії з її телефоном не могла повідомити, оскільки такий був заблокований, не надавала згоду на укладення кредитних договорів. Оскільки не мала волевиявлення на укладення договорів, то просить визнати недійсними договори на підставі ст. 203, 215 ЦК України. Відповідачем порушено вимоги Закону України «Про електронну комерцію», оскільки позивачка не отримувала пропозицію, не виражала намір вважати себе зобов`язаною за кредитними договорами. Банк погоджував дії з іншого телефона та імей. За своїм віком не могла витрачати кошти в онлайн казино. Договір не відповідає кредитній політиці банку, оскільки для осіб до 65 років є обмеження у строку договору. Представник відповідача у судовому засіданні просила відмовити у задоволенні позовних вимог на підставі долучених до справи відзиву на позов та поданих документів. Заслухавши учасників, свідків, дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані докази, виходячи з їх належності та допустимості, суд приходить до наступного висновку. 01.03.2022 [PERSON] підписала анкету-опитувальник клієнта-фізичної особи, надавши персональні дані АТ КБ «Приватбанк» та угоду про використання простого електронного підпису, умовами якої передбачено наступне. Банк та клієнт (далі разом іменовані «Сторони») узгодили при наданні банком будь-яких послуг клієнту, в т.ч., але не виключно, послуг з переказу коштів, укладення між сторонами кредитних договорів та будьяких інших правочинів використання простого електронного підпису. Сторони визнають простим електронним підписом такі способи підписів Клієнта: OTP-пароль, QR-код, кнопки «Підпис», «Підписав», «Підтверджую», «Ознайомився» тощо у програмних комплексах, мобільних додатках або на офіційних сайтах банку у мережі Інтернет, де клієнту надається технічна можливість ознайомитися з умовами надання відповідної послуги та підписати відповідний договір, дати доручення банку на здійснення операції з переказу коштів тощо, або якщо інтерфейс відповідного ПК банку дає клієнту змогу зробити однозначний висновок про суть операції, доручення на здійснення якої клієнт надає банку шляхом підписання способами, що узгоджені сторонами вище. Сторони визнають правочини у вигляді електронних документів із використанням зазначених простих електронних підписів дійсними та обов`язковими для сторін та такими, що не потребують додаткового підтвердження. При здійсненні будь-якої операцій та правочинів між сторонами за допомогою ОТР-паролю як простого електронного підпису сторони домовилися вважати, що він однозначно ідентифікує особу клієнта та є логічно пов`язаний із електронними даними про будьяку операцію або правочин виключно за умови, якщо підтвердження клієнтом здійснення операції або укладення правочину здійснено шляхом введення у відповідне поле інтерфейсу програмного комплексу або сайту банку цифрової послідовності, яка повністю ідентична надісланому банком ОТП-паролю на фінансовий номер телефону клієнта, яким є номер [NUMBER] . Сторони узгодили, що банк самостійно приймає рішення про застосування того чи іншого виду електронного підпису. [PERSON] 01.03.2022 підписала також заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг, згідно з якою підписанням цієї заяви приєднується до розділу «Загальні положення», підрозділів «Кредитні картки», «Поточні рахунки», «Використання картки», «Віддалені канали обслуговування», «Оплата частинами та Миттєва розстрочка», Умов та Правил надання банківських послуг АТ КБ «Приватбанк», що розміщені в мережі Інтернет за адресою: https://privatbank.ua/terms, в редакції, чинній на дату підписання цієї заяви, які разом становлять Договір банківського рахунку, приймає всі права та обов`язки, встановлені в цьому договорі та зобов`язується їх належним чином виконувати. Наявність договору банківського рахунку сторонами не оспорюється. До матеріалів справи додано кредитний договір №б.н. від 22 січня 2023 року з графіком платежів, паспортом споживчого кредиту, із зазначенням часу його укладення 22.01.2023 о 05:39:57 між АТ КБ «Приватбанк» та [PERSON] на суму 66000 грн. з використанням простого електронного підпису, кредит надається безготівковим шляхом перерахування коштів на поточний рахунок позичальника [NUMBER] . До матеріалів справи додано кредитний договір №б.н. від 22 січня 2023 року з графіком платежів, паспортом споживчого кредиту, із зазначенням часу його укладення 22.01.2023 о 02:55:30 між АТ КБ «Приватбанк» та [PERSON] на суму 40000 грн. з використанням простого електронного підпису, кредит надається безготівковим шляхом перерахування коштів на поточний рахунок позичальника [NUMBER] . Додано виписки з рахунків, що засвідчують факт укладення таких договорів та списання коштів на підставі таких, що сторонами не заперечується. З поданих виписок також вбачається скасування операцій Champion Casino 27.01.2024 на суму 23900 грн., переказ [PERSON] 23.01.2023 в погашення заборгованості по картці [NUMBER] . Витрачено кошти на онлайн розваги казино. Також позивачем долучено до матеріалів справи смс-повідомлення за вказаний період та телефонні дзвінки, які були досліджені у судовому засіданні, які не свідчать про спілкування з абонентами приватбанку та за номером телефону [NUMBER] , кредитний звіт від Українського бюро кредитних історій - про відсутність кредитної історії до оспорюваних кредитних договорів. Як повідомлено відповідачем у поданому відзиві на позов 22.01.2023 транзакцій службою безпеки банку проведено службову перевірку, за результатами якої встановлено наступне. 22.01.23 по акаунту клієнта в інтернет-банкінгу "Приват24" за логіном " [NUMBER] " клієнтки [PERSON] мали місце наступні відновлення паролю: 22.01.2023 о 01:42:40 год. відбулося відновлення доступу до акаунту клієнта в інтернет-банкінгу "Приват24" за логіном " [NUMBER] ". Підтвердження відновлення (зміна паролю в "Приват24") проводилося за допомогою IVR-опитування - шляхом телефонного дзвінка з банку на фінансовий номер клієнта [NUMBER] та за допомогою введення правильного ПІН-коду до картки [NUMBER] . Заміна ПІН-коду по картці [NUMBER] не проводилась. 22.01.2023 о 01:48:55 год. відбулося повторне відновлення доступу до акаунту клієнта в інтернет-банкінгу "Приват24" за логіном " [NUMBER] ". Підтвердження відновлення (зміна паролю в "Приват24") проводилося за допомогою IVR-опитування - шляхом телефонного дзвінка з банку на фінансовий номер клієнта " [NUMBER] " та за допомогою введення правильного ПІН-коду до картки [NUMBER] . Заміна ПІН-коду по картці [NUMBER] не проводилась. 22.01.2023 о 11:35:40 год. втретє відбулося відновлення доступу до акаунту клієнта в інтернет-банкінгу "Приват24" за логіном " [NUMBER] ". Підтвердження відновлення (зміна паролю в "Приват24") проводилося за допомогою IVR-опитування - шляхом телефонного дзвінка з банку на фінансовий номер клієнта [NUMBER] та за допомогою введення правильного ПІН-коду до картки [NUMBER] . Заміна ПІН-коду по картці № [NUMBER] проводилась за допомогою смс-повідомлень 22.01.2023 об 01:56:13 год. 22.01.2023 о 13:24:11 вчетверте відбулося відновлення доступу до акаунту клієнта в інтернет-банкінгу "Приват24" за логіном " [NUMBER] ". Підтвердження відновлення (зміна паролю в "Приват24") проводилося за допомогою IVR-опитування - шляхом телефонного дзвінка з банку на фінансовий номер клієнта [NUMBER] , та за допомогою введення правильного ПІН-коду до картки [NUMBER] . Всі входи до аканту здійснювалися із смартфону TECNO KC2 (imei generate: [NUMBER]). Поряд з цим, до матеріалів справи позивачем додано фотозображення наявного у позивачки телефону Samsung Galaxy j6 imei 1 [NUMBER]/01 та imei 2 [NUMBER]/01 SN [NUMBER]. Такий номер телефону у період з 01:42:40 22.01.2023 по 13:24:11 22.01.2023 перебував у м. Ужгород (згідно наданої інформації на виконання ухвали суду про витребування доказів Vodafone). Як пояснила представник відповідача, вхід міг здійснюватись і з іншого пристрою. Позивач у позовній заяві стверджує про звернення до відділення банку 23.01.2023 зі скаргами на часті телефонні дзвінки. При цьому було встановлено факт укладення споживчих кредитів та у цей момент випуску ще однієї карти на ім`я позивачки під час перебування у відділенні банку, одразу написала заяву до банку з повідомленням про вчинення шахрайських дій, що не спростовано відповідачем, підтверджується допитом позивачки як свідка, та допитом свідка [PERSON] . Під час допиту повідомила, що окрім отримання інформації про заблокування картки, інших дій не вчиняла. Також позивач одразу 23.01.2023 подала заяву 23.01.2023 в чергову частину Ужгородського РУП про те, що 22.01.2023 невідома особа умисно, шляхом довіри представилась працівником банку, під приводом розблокування банківської картки зняла з картки Приватбанку грошові кошти, чим завдала власниці матеріальної шкоди на суму 149 тис. грн., про що додано витяг з ЄРДР за номером кримінального провадження 12023071030000197. Даним документом стверджується про вчинення шахрайських дій особою, яка шляхом довіри представилась працівником банку, під приводом розблокування банківської картки зняла з картки Приватбанку грошові кошти, чим завдала власниці матеріальної шкоди на суму 149 тис. грн., а в подальшому позивачка просить визнати укладені кредитні договори недійсними. Згідно з протоколом додаткового допиту потерпілого від 19.08.2024 повідомила наступне. 22.01.23 року, перебуваючи в себе вдома, поки спала на її номер мобільного телефону близько 01 год. 44 хв. надійшов дзвінок. В ході дзвінка невідома особа жіночої статі представилася працівником AT КБ «Приватбанк» на ім`я « [PERSON] » і повідомила, що її банківська картка, яка відкрита в АТ КБ «Приватбанк» № [NUMBER] заблокована. В подальшому в період 3-5 хв., тієї ж ночі їй почала телефонувати невідома особа з номера телефону [NUMBER] , аж до самого ранку, також після даного дзвінка надходив телефонний дзвінок від номер, який висвітлювався як « PrivatBank ». Коли піднімала слухавку, то особа жіночої статі, скоріш за все та сама, що представилась на ім`я « [PERSON] », щоразу її повідомляла, що вищевказана банківська картка AT КБ «Приватбанк» [NUMBER] є заблокована. Після кожного дзвінка приходило на мій номер смс-повідомлення від імені «Приват24», де було вказано пароль, який складався з трьох цифр, та який потрібно було ввести для переказу грошових коштів, повідомлення про паролі до різних входів в банківську систему АТ КБ «Приватбанк» про які їй не відомо, повідомлення оформлення кредиту без зазначення суми. Останнє смс-повідомлення прийшло 23.01.2023 о 08 год. 23 хв. Невідомі особи дзвонили впродовж 22.01.2023 кожні 1-2 хвилини. 23.01.2023 вирішила піти до відділення AT КБ «Приватбанк», щоб з`ясувати дану ситуацію. У відділенні повідомили, що на її ім`я було оформлено три кредитні рахунки в AT КБ «Приватбанк» через «Приват 24», та із даних кредитних коштів було здійснено перекази на суму: із особового рахунку AT КБ «Приватбанк» № [NUMBER] переказано грошові кошти на загальну суму 66 000 гривень із вказанням деталі операції, як «Сhampіon Casino DS, KYIV»; - із особового рахунку AT КБ «Приватбанк» № [NUMBER] переказано грошові кошти на загальну суму 40 000 гривень із вказанням деталі операції, як «Champion Casino DS, KYIV»; - з особового рахунку «Приватбанк» № [NUMBER] переказано грошові кошти на загальну суму 34 000 гривень із вказанням деталі операції як «Champion Casino DS, KYIV». В банку попросила заблокувати номер мобільного телефону, до якого була підключена банківська картка та банківські рахунки, щоб шахраї не мали змоги повторити дав дії за рекомендацією банківських працівників. 23.01.2023 о 12 годині 00 хвилин, під час того, як перебувала разом зі своїм сином у відділенні AT КБ «Приватбанк», невідома особа спромоглася відкрити ще одну кредитну картку «Gold», на її ім`я, але кредит оформити не встигла, оскільки працівники банку заблокували дану картку. З інших двох кредитів було також перераховані грошові кошти на «Casino DS KYIV». Також на оплату «Casino» DS KYIV» була перехована зарплата на суму 4 966 гривень. О 00 год. 50 хв. 23.01.2023 року до неї надійшло повідомлення для підтвердження банківських операцій потрібно зателефонувати за номером [NUMBER] , проте за даним номером не телефонувала. Вказаними протиправними діями було завдано матеріальних збитків на приблизно 145 000 гривень. У зв`язку із вищевикладений, жодних переказів та транзакцій особисто не робила, так як не була зацікавлена у оформлені кредитної позики. В ігри казино не грає, та рідні теж. Дані дії були вчинені проти її волі, невідомою особою, дистанційно, до яких жодним чином не причетна. У позовній заяві позивачка заявила, що особисто не підписувала жодних кредитних договорів, не мала наміру отримувати грошові кошти, не було досягнуто жодної домовленості щодо всіх істотних умов договору, надала кредитну історію, яка розпочалась у січні 2023 - зі спірних договорів. Зважаючи на порушення вимог ст. 203, 215, 639 ЦК України, повідомила, що не надавала відповідачеві жодної інформації щодо себе для можливості укладання кредитних договорів, інформація щодо персональних даних позивача була наявна у відповідача, так як в останнього була відкрита «зарплатна» картка позивача. Вважаючи порушеними при укладенні спірних кредитних договорів умови ст. ст. 8, 10, 11, 12 Закону України «Про електронну комерцію» позивач вказує, що не отримувала пропозицію (оферту) на укладання кредитних договорів, не виражала намір вважати себе зобов`язаною особою у разі прийняття пропозиції, не володіла інформацією щодо істотних умов договору (в т.ч відповідно ч. 2 ст. 11 Закону України «Про електронну комерцію»), не надавала відповідь на пропозицію укласти договір. Також вказує, що «нібито» укладені відповідачем із позивачем кредитні договори суперечать кредитній політиці ПАТ КБ «ПриватБанк» та Інформації про істотні характеристики послуги з надання споживчого кредиту (без застави) ПАТ КБ «ПриватБанк», а саме: інформації про істотні характеристики послуги з надання споживчого кредиту (без застави) AT КБ «ПриватБанк», яка наявна у вільному доступі на сайті Відповідача (https: //static.privatbank.ua /files/istotni-haracteristiky.pdf) зазначають: п. 2.10 (Цільова група клієнтів) - вікові обмеження: від 25 до 65 років. Відповідно до Паспорту споживчого кредиту «Кредит готівкою», AT КБ «ПриватБанк» (на суму 40 тис. та 66 тис. грн.) строк кредитування становить 36 місяців. Тобто, Позивачеві на момент отримання кредиту було 64 роки та 7 місяців, отже, Позивач міг отримати кредит від відповідача виключно на 5 місяців, а не на 36, так як цей строк обмежено граничним віком позичальника. Відповідно до виписки по рахунку позивача - кредитні кошти в розмірі 40 тис. грн. поступили 02:55 год. 22.01.2023 року, а паспорт споживчого кредиту «Кредит готівкою», AT КБ «ПриватБанк» - нібито підписаний позивачем 02:55:26 год. 22.01.2023 року. Згідно з поданим відповідачем договором, такий укладений 22.01.2023 о 02:55:30. Щодо кредитних коштів на суму 66 тис. грн. - то вони надійшли 05:40 год. 22.01.2023 року, а паспорт споживчого кредиту «Кредит готівкою», AT КБ «ПриватБанк» - нібито підписаний Позивачем 05:39:54 год. 22.01.2023 року, згідно з поданим відповідачем договором, такий укладений 22.01.2023 о 05:39:57. Позивач вказує, що 22.01.2023 року - була неділя, тож невідомо як кредит був отриманий в банку в вихідний день, вночі та в період часу 02:00 - 06:00 год. людині пенсійного віку, якій майже 65 років. В подальшому - невідомими особами кошти з рахунку позивача були перераховані/витрачені на розваги в інтернет казино, що підтверджується виписками з рахунків позивача. До матеріалів справи позивачем додано смс-повідомлення з телефону позивачки про зміну паролю входу, пробне списання коштів, підтвердження заявки на оформлення кредиту готівкою, у разі непідтвердження операції необхідність зателефонувати на 3700 не на українській мові, зміну пін-коду, встановлення номера телефону основним номером, для активації пін-коду необхідно перевірити баланс картки у банкоматі. Також позивачкою долучено скрін-шоти телефонних дзвінків у спірний період з номеру [NUMBER] як з відповідями, так і без них, смс-повідомлення від PrivatBank. У судовому засіданні була допитана як свідок [PERSON] , [INFO] , працює у Департаменті агропромислового розвитку Закарпатської ОВА, проживає за адресою: [ADDRESS] повідомила, що 21-22 січня уночі отримала дзвінок близько 01:20, перебувала у просонні, їй повідомили, що карточка заблокована, вона поставила трубку. Більше телефон не брала, виключила його. Ніколи раніше не стикалася з такими діями. У понеділок зранку пішла на роботу, а звідти у банк, спочатку на [PERSON] , потім у інші відділення, оскільки були великі черги. Підтвердила часткове погашення сином заборгованості, яка була потім повернута. При перебуванні у відділенні банку працівники побачили, що у цей час відкривається ще одна карточка. Ніколи раніше кредити не брала, жила з чоловіком на заробітну плату. Після цих подій пішла у поліцію, де написала заяву, там її було допитано. На питання чи хотіла укладати дані угоди, чи погоджувалась на таку пропозицію, відповіла ні, не знала, що так можуть робити. На карточку стільки зарплати не отримала, як тоді було надано кредитів. На запитання чи витрачала кошти на картковому рахунку на розваги, поповнення мобільного телефону - не знала про такі ігри, у Києві не могла грати, в цей час перебувала удома. Жодні кошти на такі розваги не витрачала. Має телефон марки самсунг, іншого телефона не мала. На запитання чи мав доступ хтось іще до її карти, Приватбанку, чи не купувала щось до цього в інтернеті, чи не чекала якусь виплату - відповіла, що ні. У службі безпеки банку при зверненні повідомили, що телефон на вул. Легоцького, а цей час перебувала на роботі. Таке враження, що працівники банку надали доступ до цих даних. У судовому засіданні був допитаний свідок [PERSON] , [INFO] , що проживає за адресою: [ADDRESS] , зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , адвокат, позивач є його матір`ю, повідомив, що у понеділок 23.01.2023 мама набрала його о 10:00, оскільки була черга у Приватбанку, то відвіз її до відділення Приватбанку на [ADDRESS] , знає колектив такого. Там показала смс, працівники відділення почали розбиратись, повідомили, що було знято усі кошти, пенсію і зарплату, оформлено кредит, порадили написати заяву у поліцію про злочин. У планшеті в цей час відбувалося відкриття на ім`я матері картки Gold, попросили заблокувати, почались знову дзвінки, телефон більше не брали. Спочатку працівники повідомили про кредит на 30 тис. грн., а потім про ще 2-3 договори на суму 160 тис. грн. У відділенні написали скаргу, там також зверталась жінка про списання у неї коштів на 430 тис. Мати не грає у азартні ігри. У відділенні повідомили про відсутність проблем, однак через деякий час прийшло повідомлення про погашення заборгованості. На запитання чи страждає мати на ігрову залежність, чи могла їх витрачати, повідомив, що така має стаж 40 років на державній службі, цим і живе, залежності не має. Вважає, що це працівники банку вчиняють навмисні дії з розголошення даних. Перебуваючи у відділенні, перераховував кошти близько 30 тис. грн., однак такі були повернуті, оскільки з`ясовано, що кредит на загальну суму 160 тис. грн. У службі безпеки банку повідомляли, щоб не переживали, треба лише заяву написати. До моменту отримання вимоги не знала про кредит, завдяки діями працівників банку вдалось повернути банку 21 тис. грн. Коли сам здійснює переказ коштів на суму понад 5000 грн., необхідне підтвердження, а тут без участі матері на великі суми. Відповідно до статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 цього Кодексу). Загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину, визначені статтею 203 ЦК України. Так, зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. Відповідно до статті 204 ЦК України правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним. Згідно з частиною першою статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Згідно з ч. 3 ст. 203 ЦК України волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Відповідно до частини першої статті 230 ЦК України, якщо одна із сторін правочину навмисно ввела другу сторону в оману щодо обставин, які мають істотне значення (частина перша статті 229 цього Кодексу), такий правочин визнається судом недійсним. Так, істотне значення має помилка щодо природи правочину, прав та обов`язків сторін, таких властивостей і якостей речі, які значно знижують її цінність або можливість використання за цільовим призначенням. Помилка щодо мотивів правочину не має істотного значення, крім випадків, встановлених законом (частина перша стаття 229 ЦК України). Позивач взагалі заперечує укладення договорів. Статтями 525, 526 ЦК України визначено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. За положеннями статей 626-628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Сторони є вільними в укладенні договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Закон України «Про електронну комерцію» визначає організаційно-правові засади діяльності у сфері електронної комерції в Україні, встановлює порядок вчинення електронних правочинів із застосуванням інформаційно-телекомунікаційних систем та визначає права і обов`язки учасників відносин у сфері електронної комерції. Статтею 3 цього Закону визначено, що електронний договір це домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі. Відповідно до частини сьомої статті 11 Закону України «Про електронну комерцію» електронний договір укладається і виконується в порядку, передбаченому Цивільним та Господарським кодексами України, а також іншими актами законодавства. Електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті (частина 3 ст. 11 Закону). Згідно з ч. 4 ст. 11 вказаного Закону пропозиція укласти електронний договір (оферта) може бути зроблена шляхом надсилання комерційного електронного повідомлення, розміщення пропозиції (оферти) у мережі Інтернет або інших інформаційно-комунікаційних системах. Згідно з ч. 6 ст. 11 вказаного Закону відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана шляхом: надсилання електронного повідомлення особі, яка зробила пропозицію укласти електронний договір, підписаного в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; заповнення формуляра заяви (форми) про прийняття такої пропозиції в електронній формі, що підписується в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; вчинення дій, що вважаються прийняттям пропозиції укласти електронний договір, якщо зміст таких дій чітко роз`яснено в інформаційній системі, в якій розміщено таку пропозицію, і ці роз`яснення логічно пов`язані з нею. Згідно з ч. 7 вказаного Закону електронний договір укладається і виконується в порядку, передбаченому Цивільним та Господарським кодексами України, а також іншими актами законодавства. Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у визначеному статтею 12 цього Закону порядку, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі (ч. 12 ст. 11 вказаного закону). Статтею 12 зазначеного Закону встановлено, що якщо відповідно до акту цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис» є використання електронного підпису або електронного цифрового підпису за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису визначеним цим Законом одноразовим ідентифікатором; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів. Електронний підпис призначений для ідентифікації особи, яка підписує електронний документ. Зібрані докази вказують на те, що 22.01.2023 відповідачка уклала в електронній формі спірні кредитні договори в електронній формі, враховуючи наявність заяви від 01.03.2022. Позивачка вважає, що згідно з вимогами ст. 203, 215 ЦК такі слід визнати недійсними. Зміст витягу з ЄРДР за номером кримінального провадження 12023071030000197 вказує про вчинення шахрайських дій особою, яка шляхом довіри представилась працівником банку, під приводом розблокування банківської картки зняла з картки Приватбанку грошові кошти, чим завдала власниці матеріальної шкоди на суму 149 тис. грн., подала протокол додаткового допиту потерпілого від 19.08.2024, була допитана у судовому засіданні в якості свідка. Дані подані суду докази, покази свідків та пояснення позивачки, звернення до установи банку 23.01.2023, виявлення шахрайства під час перебування у банку, свідчать про порушення умов п. 3, 5 ст. 203 ЦК України, а саме в частині того, що волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі, а також правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. Спірні відносини сторін, крім укладеного між сторонами договору регулюються главою 72 ЦК України («Банківський рахунок»), Законом України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні», Законом України «Про платіжні послуги», іншими нормативно-правовими актами. Згідно ч.1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право на звернення до суду для захисту своїх прав. Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. За змістом ст.ст. 12, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Суд констатує, що в даному випадку дії позивача свідчать про втрату контролю за номером свого фінансового телефону. При цьому суд констатує, що, не дивлячись на відсутність спеціальних знань у галузі юриспруденції та банківської справи, позивач надалі виявила поведінку, яку слід було розумно очікувати від неї в даній ситуації, зокрема звернулася у банківську установу та до органів Національної поліції з відповідною заявою про кримінальне правопорушення. Згідно ст. 1066 ЦК України за договором банківського рахунку банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнту, грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком. Стаття 1073 ЦК України визначає, що у разі безпідставного списання банком коштів з рахунка клієнта банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом. Згідно зі ст. 42 Закону України «Про платіжні послуги» надавач платіжних послуг платника зобов`язаний отримати згоду платника на виконання кожної платіжної операції, крім випадків, передбачених цим Законом. Надавач платіжних послуг може передбачити в договорі з платником виконання платіжних операцій, пов`язаних між собою спільними ознаками, у визначений період часу (далі - пов`язані між собою платіжні операції). У такому разі згода надається перед виконанням першої платіжної операції. Порядок надання згоди на виконання платіжної операції визначається договором між платником та надавачем платіжних послуг платника. Платіжна операція вважається акцептованою після надання платником згоди на її виконання. Якщо немає згоди платника на виконання платіжної операції, - така операція вважається неакцептованою, якщо інше не передбачено цим Законом. Надавач платіжних послуг платника за виконання неакцептованих платіжних операцій несе відповідальність, передбачену цим Законом. Згода на виконання платіжної операції (пов`язаних між собою платіжних операцій) може бути надана платником надавачу платіжних послуг платника особисто, через надавача платіжних послуг з ініціювання платіжної операції або через отримувача. Згода на виконання платіжної операції (пов`язаних між собою платіжних операцій), крім платіжних операцій, що здійснюються для виконання платником грошових зобов`язань перед надавачем платіжних послуг платника, може бути відкликана платником у будь-який час, але не пізніше настання моменту безвідкличності платіжної інструкції відповідно до цього Закону. У разі відкликання згоди на виконання платіжної операції така платіжна операція вважається неакцептованою. У разі відкликання згоди на виконання пов`язаних між собою платіжних операцій такі подальші виконані платіжні операції вважаються неакцептованими. Форма та порядок надання розпорядження платника про відкликання згоди на виконання платіжної операції визначаються договором між платником та надавачем платіжних послуг платника. Надавач платіжних послуг платника зобов`язаний фіксувати в операційно-обліковій системі час отримання згоди платника на виконання платіжної операції (пов`язаних між собою платіжних операцій), а також розпорядження платника про відкликання згоди на виконання платіжної операції (пов`язаних між собою платіжних операцій). Згідно зі ст. 43 Закону України «Про платіжні послуги» надавач платіжних послуг зобов`язаний прийняти до виконання надану ініціатором платіжну інструкцію, за умови що платіжна інструкція оформлена належним чином та немає законних підстав для відмови в її прийнятті. Надавач платіжних послуг платника під час виконання платіжної операції з рахунку платника зобов`язаний перевірити в платіжній інструкції ініціатора відповідність: 1) номера рахунку платника та коду платника (коду юридичної особи (відокремленого підрозділу юридичної особи) згідно з Єдиним державним реєстром підприємств та організацій України/податкового номера або серії (за наявності) та номера паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку у паспорті); або 2) унікального ідентифікатора платника. Надавач платіжних послуг приймає рішення щодо перевірки в платіжній інструкції інформації, зазначеної в пунктах 1 або 2 цієї частини, самостійно, а якщо він є учасником платіжної системи - згідно з правилами платіжної системи. Надавач платіжних послуг платника приймає до виконання платіжну інструкцію лише у разі, якщо зазначена у пункті 1 або 2 цієї частини інформація, яку він перевіряє відповідно до вимог цієї частини, відповідає тій інформації про платника, що зберігається у такого надавача платіжних послуг. У разі недотримання вимог, зазначених у цій частині, відповідальність за шкоду, заподіяну платнику, несе надавач платіжних послуг платника. Такі ж дії передбачені даним законом щодо порядку виконання платіжних операцій. Згідно зі ст. 52 Закону України «Про платіжні послуги» платник протягом 60 календарних днів після списання коштів з його рахунку має право подати письмовий запит до надавача платіжних послуг платника з вимогою відшкодування суми платіжної операції згідно з положеннями цієї статті. Форма та порядок подання запиту з вимогою відшкодування суми платіжної операції визначаються договором між платником та надавачем платіжних послуг. Надавач платіжних послуг повинен фіксувати дату і час отримання запиту з вимогою відшкодування суми платіжної операції в операційно-обліковій системі. Надавач платіжних послуг платника зобов`язаний протягом 10 робочих днів з дня отримання запиту платника відшкодувати йому суму платіжної операції або надати обґрунтовану відмову у відшкодуванні. Платіжна операція відшкодовується в повному обсязі. Платник має право оскаржити відмову у відшкодуванні суми платіжної операції в судовому порядку. Надавач платіжних послуг платника має право на отримання від отримувача відшкодування суми сплаченої платнику оскарженої платіжної операції в судовому порядку. Згідно зі ст. 68 Закону України «Про платіжні послуги» електронна взаємодія надавача платіжних послуг із користувачем здійснюється лише після автентифікації користувача, який є фізичною особою, або уповноваженого представника користувача, який є юридичною особою. Під час виконання автентифікації надавачі платіжних послуг зобов`язані виконувати вимоги Національного банку України щодо захисту конфіденційності та цілісності індивідуальної облікової інформації користувачів. Надавачі платіжних послуг зобов`язані застосовувати посилену автентифікацію користувача під час: 1) отримання користувачем доступу до рахунку за допомогою засобів дистанційної комунікації; 2) ініціювання дистанційної платіжної операції; 3) будь-яких інших дій у разі підозри вчинення шахрайства (або існування ризику шахрайства) чи інших неправомірних дій (або існування ризику вчинення інших неправомірних дій). Надавачі платіжних послуг зобов`язані розробити та застосовувати елементи посиленої автентифікації, які мають бути незалежними, щоб виявлення факту несанкціонованого доступу до одного захищеного елемента або його розголошення не загрожувало надійності інших елементів, а також запровадити заходи із забезпечення захисту конфіденційності даних автентифікації. Для проведення дистанційних платіжних операцій надавачі платіжних послуг зобов`язані застосовувати посилену автентифікацію платника, що включає використання унікальних для кожної окремої операції даних, які дають змогу пов`язувати (в результаті виконання алгоритму співставляти контрольний показник з даними операції) операцію на певну суму і конкретного отримувача. Згідно з п. 140 Розділу VІІ Постанови НБУ від 29.07.2022 № 164 «Про затвердження Положення про порядок емісії та еквайрингу платіжних інструментів» користувач зобов`язаний не повідомляти та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, що дає змогу ініціювати платіжні операції, та негайно після того, як йому стало відомо про факт втрати такої інформації та/або платіжного інструменту, повідомити про це емітента в спосіб та каналами зв`язку, визначеними договором між емітентом та користувачем. До моменту повідомлення емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неналежних платіжних операцій та відповідальність за них покладаються на користувача. З моменту повідомлення користувачем емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неакцептованих/неналежних платіжних операцій та відповідальність покладаються на емітента. Момент, з якого настає відповідальність емітента, має бути чітко визначений умовами договору, укладеного між користувачем та емітентом. Згідно з п.п.16-17 Розділу І Постанови НБУ від 29.07.2022 № 164 власник рахунку здійснює контроль за рухом і цільовим використанням коштів за операціями з використанням платіжних інструментів. Користувач здійснює контроль за використанням платіжного інструменту для проведення операцій. Згідно з п.п. 143-144 Розділу VІІ Постанови НБУ від 29.07.2022 № 164 надавач платіжних послуг у разі виконання помилкової платіжної операції з рахунку неналежного платника, якщо власник рахунку/держатель невідкладно повідомив про платіжні операції з використанням платіжного інструменту, які ним не виконувалися, зобов`язаний негайно після виявлення помилки або після отримання повідомлення (залежно від того, що відбулося раніше) переказати за рахунок власних коштів суму платіжної операції на рахунок неналежного платника. Надавач платіжних послуг зобов`язаний також відшкодувати неналежному платнику суму утриманої/сплаченої неналежним платником комісійної винагороди за виконану помилкову платіжну операцію (за наявності такої комісійної винагороди). Надавач платіжних послуг повинен сприяти власнику рахунку/держателю в поверненні коштів за неналежною платіжною операцією з використанням платіжного інструменту шляхом негайного надання доступної йому інформації про таку операцію (без стягнення плати), уключаючи інформацію, отриману на його запит від надавача платіжних послуг, що обслуговує неналежного отримувача. Згідно з п. 150 Розділу VІІ Постанови НБУ від 29.07.2022 № 164 емітент має право прийняти рішення про зупинення здійснення операцій з використанням певного платіжного інструменту, а також про вилучення платіжного інструменту за наявності обставин, що можуть свідчити про незаконне його використання та/або його реквізитів, значно збільшеного ризику неспроможності користувача виконати своє зобов`язання щодо сплати кредиту та процентів за ним, в інших випадках, установлених договором. У даному випадку на підставі спірних угод було списано кошти, надані банком, з рахунків позивача. Сама наявність обставин, які безспірно доводять, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, є підставою для притягнення такого користувача до цивільно-правової відповідальності - в усіх інших випадках відповідальність покладається на банк. Поданими суду доказами, показами свідків, витягом з ЄРДР, протоколом додаткового допиту потерпілого від 19.08.2024, судом встановлено здійснення шахрайський дій з телефоном позивачки, та на підставі вимог ст. 203, 215, 230 ЦК України вважає укладення спірних кредитних договорів поза її волею, внаслідок помилки, а отже, такі суд визнає недійсними. Адже, сам по собі факт дій при повідомленні про блокування банківської картки, з урахуванням віку позивача, рівня користування комп`ютерними навиками, не може достовірно підтверджувати ту обставину, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяла втраті, незаконному використанню телефону; за відсутності належних та допустимих доказів сумніви та припущення мають тлумачитися переважно на користь споживача, який зазвичай є «слабкою» стороною у таких цивільних відносинах, правові відносини споживача з банком фактично не є рівними. Аналогічні правові висновки викладені, зокрема у постанові Верховного Суду України від № 176/1445/22 від 16.08.2023, а також від 13.05.2015 у справі № 6-71цс15 та неодноразово підтверджені Верховним Судом, зокрема у постановах від 23.01.2018 у справі № 202/10128/14-ц, від 18.04.2018 у справі № 190/926/16-ц, від 20.06.2018 у справі № 320/1169/16-ц, від 22.11.2018 у справі № 712/2283/16-ц, від 05.12.2018 у справі № 754/15020/15-ц, від 17.07.2019 у справі №571/841/16-ц, від 13.09.2019 у справі № 501/4443/14-ц, від 02.10.2019 у справі № 182/3171/16, від 16.10.2019 у справі № 676/2792/16-ц, від 20.11.2019 у справі № 210/245/18-ц, від 05.12.2019 у справі № 168/613/16-ц, від 23.01.2020 у справі № 179/1688/17, від 07.10.2020 у справі № 748/1418/19 та інших. Відтак, відповідачем, як фінансовою установою, допущено порушення прав позивача, як споживача фінансової послуги. Належних і допустимих доказів на спростування доводів позивача відповідачем суду не надано. З огляду на вищенаведене, позовні вимоги є обґрунтованими і такими, що підлягають до задоволення у повному обсязі. Суд вважає, що спосіб судового захисту обрано позивачем відповідно до вимог закону. Згідно зі ст. 216 ЦК України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування. Якщо у зв`язку із вчиненням недійсного правочину другій стороні або третій особі завдано збитків та моральної шкоди, вони підлягають відшкодуванню винною стороною. Правові наслідки, передбачені частинами першою та другою цієї статті, застосовуються, якщо законом не встановлені особливі умови їх застосування або особливі правові наслідки окремих видів недійсних правочинів. Правові наслідки недійсності нікчемного правочину, які встановлені законом, не можуть змінюватися за домовленістю сторін. Вимога про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину може бути пред`явлена будь-якою заінтересованою особою. Суд може застосувати наслідки недійсності нікчемного правочину з власної ініціативи. Позивач не заявила вимог про реституцію, при цьому ст. 216 ЦК України передбачено двосторонню реституцію, це питання детально не досліджувалось, суд при цьому не може ініціювати це питання, це не є підставою визнання неналежним способу захисту. Судові витрати покласти на відповідача на підставі ст. 141 ЦПК України.

Outcome: approved