Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-27 00:00:00

[PERSON] звернулась до Першотравенського міського суду Дніпропетровської області з позовом до Довжанської міської громади Довжанського району Луганської області, третя особа П`ята Харківська міська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що [INFO] в Луганській області померла її мати - [PERSON] , [INFO] . До смерті її мати була зареєстрована та мешкала за адресою: [ADDRESS] . Село, де мешкала її мати, є тимчасово окупованою територією, яка тимчасово не контролюється Україною. Отримати свідоцтво про смерть матері, у відділі державної реєстрації актів цивільного стану було неможливо, так як вона померла на тимчасово окупованій території України, де неможливо отримати медичний документ, який може бути прийнято відділом державної реєстрації актів цивільного стану для здійснення реєстрації смерті відповідно до ст.17 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану», тому вона була вимушена звернутись до суду. 22 липня 2021 року рішенням Ленінського районного суду міста Харкова у справі №642/4594/21, було встановлено факт смерті її матері - [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] у Свердловському районі Луганської області. Після встановлення факту смерті матері, [INFO] , вона змогла отримати свідоцтво про її смерть. Після смерті матері, залишилась спадщина у вигляді будинку [ADDRESS] , та грошові виплати що призначаються у разі смерті пенсіонерів. Після отримання свідоцтва про смерть, вона звернулась до П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори (відокремленого підрозділу) з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] . 20 вересня 2021 року, державним нотаріусом П`ятої Харківської державної нотаріальної контори, їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , у зв`язку з тим, що нею не було надано документів, які підтверджують факт сумісного проживання зі спадкодавцем на момент смерті, та пропущено шестимісячний строк, передбачений законодавством, для подачі заяви про прийняття спадщини. Вважає, що пропустила строк для прийняття спадщини з поважної причини, оскільки місто Лутугіне Луганської області з 2014 є окупованою територією. Після смерті матері, вона не могла виїхати з міста через ускладнення перетину лінії розмежування, які виникли через дії сторони протилежної Україні на час карантину за коронавірусом. Крім того, на той час вона доглядала за своїм чоловіком - [PERSON] , який був інвалідом 1 групи, та помер [INFO] у м. Лутугіне, Луганської області. Отже звернутись до нотаріуса на підконтрольній Україні території у строк визначений ст.1270 Цивільного кодексу України, вона не мала можливості. Отже у зв`язку з тим що вона не мала можливості своєчасно подати документи до нотаріуса, так як було необхідно встановити факт смерті матері у судовому порядку, вважає що причина пропуску строку є поважною. Враховуючи вищевикладене, просить суд визначити їй додатковий строк для подачі до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за законом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , терміном в три місяця з часу набрання рішенням суду законної сили. У судове засідання позивачка [PERSON] не з`явилась, надала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала у повному обсязі, не заперечувала проти розгляду справи у заочному порядку. Представник відповідача Довжанської міської громади Довжанського району Луганської області у судове засідання не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином, шляхом розміщення оголошення про виклик до суду на Інтернет порталі «Судова влада України». Представник третьої особи П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори (відокремлений підрозділ) у судове засідання не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Згідно ст.280 ЦПК у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки або якщо зазначені ним причини визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Суд розглядає справу за відсутності відповідача, що не суперечить вимогам ст.280 ЦПК України. Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи, встановив такі фактичні обставини. Відповідно до ст.1216\~ЦК України - спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно з ч.2 ст.1220\~ЦК України - часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Частиною 1 ст.1268\~ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ч.1 ст.1270\~ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. У відповідності до ч.3 ст.1272 Цивільного кодексу України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 року, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270\~ЦК України для прийняття спадщини. Також відповідно до п.24 постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України від\~30\~травня 2008\~року №\~7\~«Про судову\~практику у\~справах про\~спадкування» при розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, [PERSON] народилась [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] , яке видане 25.11.1955 року районною радою смт. Калінінський, Свердловського району, Ворошиловградської області, актовий запис №71, та її батьками є [PERSON] та [PERSON] . 15.07.1982 року [PERSON] уклала шлюб зі [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про укладання шлюбу серії [NUMBER] , яке видане Артемівським відділом РАЦС міста Ворошиловграда, актовий запис №250, та змінила прізвище з [PERSON] на Скляревську. Рішенням Ленінського районного суду міста Харкова від 22.07.2021 року у справі №642/4594/21, було задоволено заяву [PERSON] про встановлення факту смерті, та встановлено факт смерті [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] у місті Лутугине, Луганської області, та [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] у Свердловському районі, Луганської області. [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , яке видане 26.07.2021 року Холодногірським районним у місті Харкові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків), актовий запис №18. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на належне їй майно, а саме будинок [ADDRESS] . За життя [PERSON] склала заповіт, який посвідчений Калінінською селищною радою міста Свердловська, Луганської області. [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , яке видане 26 липня 2021 року Холодногірським районним у місті Харкові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків), актовий запис №101. 17.09.2021 року [PERSON] звернулась до П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори (відокремлений підрозділ), з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . 20.09.2021 року [PERSON] звернулась до П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори (відокремлений підрозділ), з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . 20.09.2021 року [PERSON] постановою державного нотаріуса П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори (відокремлений підрозділ) Лоли Юлії, було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, оскільки [PERSON] не було надано нотаріусу доказів сумісного проживання зі спадкодавцем [PERSON] на момент її смерті. Крім того, [PERSON] пропущено передбачений законодавством шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Згідно спадкової справи №592П/2021, заведеної 17.09.2021 року після смерті [PERSON] , до державного нотаріуса П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини звернулась [PERSON] , інші спадкоємці не звертались. Відповідно до довідки до акту огляду МСЕК серії 2-20 СМ №0000896, [PERSON] , [INFO] , був визнаний особою з інвалідністю І групи з 01.05.2007 року безстроково та потребував постійного стороннього догляду, у зв`язку із значним порушенням життєдіяльності. Згідно довідки №6342-5002178822 про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи, виданої 27.09.2022 року посадовою особою структурного підрозділу з питань соціального захисту населення, [PERSON] , зареєстроване місце проживання: [ADDRESS] , перемістилась з тимчасово окупованої території до [ADDRESS] . За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272\~ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 17 червня 2021 року в справі №484/1626/20 (провадження № 61-18752св20) зроблено висновок, що: «поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи». Як вбачається з позовної заяви, зазначаючи про поважність причин пропуску встановленого законом шестимісячного строку на прийняття спадщини, позивачка посилалась на те, що місто Лутугине Луганської області з 2014 є окупованою територією. Після смерті матері [PERSON] , вона не могла виїхати з міста через ускладнення перетину лінії розмежування, які виникли у зв`язку з діями сторони протилежної Україні на час карантином пов`язаним із захворюванням коронавірусом. Крім того, вона доглядала за своїм чоловіком до дня його смерті (22.06.2021 року), який був визнаний особою з інвалідністю І групи та потребував постійного стороннього догляду. Шестимісячний строк подання позивачкою заяви про прийняття спадщини за законом після смерті [PERSON] сплив 02.10.2020 року, а із заявою про прийняття спадщини [PERSON] звернулась 17.09.2021 року. Суд дійшов висновку, що позивачка пропустила строк для прийняття спадщини щодо майна [PERSON] з поважних причин, а тому визначення судом позивачці додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Враховуючи те, що позивачка в інший спосіб, крім як звернутися з позовом до суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, захистити своє порушене право не може, суд вважає доцільним визнати поважними причини пропуску позивачкою строку для прийняття спадщини, та визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. На підставі викладеного,

Outcome: approved