Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-28 00:00:00

30.08.2024 року позивач звернулася до суду з позовом до Гуменецької сільської ради, Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області, про витребування земельної ділянки та скасування записів у Державному земельному кадастрі, скасування державної реєстрації речових прав на нерухоме майно. Ухвалою суду від 05.09.2024 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання. 18.09.2024 року уповноважена особа Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області Плюх В.О., яка діє за довіреністю у порядку передоручення від 02.11.2023 року, через електронний суд надіслали відзив на позовну заяву. \~ \~ \~ \~24.09.2024 року закрито підготовче засідання, справу призначено до судового розгляду, про що постановлено ухвалу суду та повідомлено учасників справи. 24.10.2024 року ухвалою суду закрито провадження у справі в частині витребування спірної земельної ділянки. Обгрунтовуючи заявлені вимоги, позивач вказує, що при замовленні технічної документації, щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки, однак рішенням про відмову у внесенні відомостей (змін до них) до Державного земельного кадастру від 13.08.2024 року № РВ 7100168962024 Державним кадастровим реєстратором, надано висновок щодо перевірки електронного документа відповідно до якого вбачається перетин ділянок з ділянкою 6822480400:06:010:0039,площа співпадає на 100%. Тому вона звернулася до суду про скасування рішення державного реєстратора Гуменецької сільської ради Кам`янець Подільського району Хмельницької області Павлунишеної М.О. про державну реєстрацію прав та обтяжень від 19.02.2021 року індексний номер: 56698389, номер відомостей про речове право: 40626746, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 2294632868224 з припиненням права комунальної власності Гуменецької сільської ради на земельну ділянку площею 0,22 га, кадастровий номер: 6822480400:06:010:0039 та просить скасувати державну реєстрацію в Державному земельному кадастрі, земельної ділянки з кадастровим номером: 6822480400:06:010:0039, на площу 0,22 га, проведену Відділом у Кам`янець Подільському районі Міськрайонного управління у Кам`янець Подільському районі та м. Кам`янці Подільському Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області 28.12.2020 року. Представник позивача [PERSON] , яка представляє інтереси [PERSON] на підставі ордера серії ВХ № 1077100 від 28.08.2024 року, в судове засідання подала заяву про розгляд справи у її відсутності. Позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити. Сільський голова Гуменецької сільської ради Кам`янець-Подільського району І.Абдулкадирова, на адресу суду надіслала заяву про розгляд справи у відсутності представника Гуменецької сільської ради, в прийнятті рішення покладаються на думку суду. \~ \~ \~ \~Представник Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області Плюх В.О., в судове засідання не з`явилася, через електронний суд подали відзив на позовну заяву, в якому просить відмовити в задоволенні позовних вимог, та розгляд справи здійснювати у відсутності представника Головного управління Держгеокадастру в Хмельницькій області. Суд розглядає справу у відсутності сторін. Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Суд, дослідивши та оцінивши надані позивачем докази, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [PERSON] , є власником земельної ділянки для будівництва і обслуговування житлового будинку і н адвірних споруд, площею 0,2200 га, яка розташована на території с. Малозалісся, Великозаліснянської сільської ради, про що свідчить Державний акт на право власності на земельну ділянку серія IV-ХМ№041052 від 26.04.2002 року. Рішенням №PB - 7100168962024 про відмову у внесенні відомостей (змін до них) до Державного земельного кадастру від 13.08.2024 року Державним кадастровим реєстратором відділу № 3 Управління забезпечення реалізації державної політики у сфері земельних відносин Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області, позивачу відмовлено у здійсненні державної реєстрації земельної ділянки, оскільки перевіркою електронного документа відповідно до якого вбачається перетин ділянок з ділянкою 6822480400:06:010:0039, встановлено,що площа співпадає на 100%. Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 19.08.2024 року вбачається, що земельна ділянка площею 0,22 га, кадастровий номер: 6822480400:06:010:0039 відноситься до комунальної власності Гуменецької сільської ради, підставою для реєстрації права власності є - рішення Гуменецької сільської ради від 12.02.2021 року №131. Листом від 20.08.2024 року №01-31-508 Гуменецької сільської ради, Кам`янець Подільського району Хмельницької області надано копію рішення сесії Гуменецької сільської ради від 12.02.2021 №131 Про затвердження технічної документації із землеустрою щодо поділу земельної ділянки комунальної власності згідно якого затверджено технічну документацію щодо поділу земельної ділянки комунальної власності, площею 9,6128 га, кадастровий номер: 6822480400:06:010:0016, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1699399368224, що знаходиться на території Гуменецької сільської ради за межами населеного пункту села Малозалісся. В результаті поділу утворилась земельна ділянка з кадастровим номером 6822480400:06:010:0039, яка накладається на належну позивачці на праві власності земельну ділянку. Право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні ( ч.1\~ст. 321 ЦК України). Відповідно до ч. 1\~ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Згідно з ч.2\~ст.13 ЦК України, при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб. Відповідно до ч. 4\~ст. 9 Закону України "Про державний земельний кадастр", державний кадастровий реєстратор здійснює виправлення помилок у Державному земельному кадастрі. Відповідно до\~ст. 37 Закону України "Про державний земельний кадастр"\~передбачено, що у разі виявлення технічної помилки, допущеної в записах Державного земельного кадастру органом що здійснює його ведення, у п`ятиденний строк письмово повідомляє про це заінтересовану особу. Згідно ст. 78 Земельного кодексу України право власності на землю - це право володіти, користуватися і розпоряджатися земельними ділянками. В редакції Земельного кодексу України (чинної до 01.01.2013 р.), яка діяла на момент виникнення права власності позивача на земельну ділянку, а саме в ст. 126 зазначено, що право власності на земельну ділянку посвідчується державним актом, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті. Відповідно до п. 10 розд. VII Закону України «Про Державний земельний кадастр» документи, якими було посвідчено право власності чи право постійного користування земельною ділянкою, видані до набрання чинності цим Законом, є дійсними. Частиною 2статті 152 Земельного кодексу України визначено, що власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків. Відповідно до п. 222 Порядку ведення Державного земельного кадастру, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 17 жовтня 2012 р. № 1051, рішення, дії або бездіяльність Державного кадастрового реєстратора можуть бути оскаржені до Держгеокадастру, його територіальних органів або до суду. Відповідно до п. 223 Порядку ведення Державного земельного кадастру, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 17 жовтня 2012 р. № 1051, Держгеокадастр розглядає скарги на рішення Державного кадастрового реєстратора про державну реєстрацію земельної ділянки (крім випадків, коли щодо земельної ділянки наявний судовий спір). Постановою КМУ від 17 жовтня 2012 р. № 1051 «Про затвердження Порядку ведення Державного земельного кадастру», встановлено, що ведення Державного земельного кадастру здійснює Держгеокадастр та його територіальні органи. До складу Держгеокадастру та його територіальних органів входять державні кадастрові реєстратори, які здійснюють внесення відомостей до Державного земельного кадастру і надання таких відомостей в межах повноважень, визначених\~Законом України "Про Державний земельний кадастр"\~та цим Порядком. У пункті 57 вищезазначеного Порядку, вказано, « Поземельна книга закривається у разі скасування державної реєстрації земельної ділянки у випадках, визначених пунктом 114 цього Порядку». Ч. 3 п. 114 цього Порядку, передбачено, що державна реєстрація земельної ділянки скасовується Державним кадастровим реєстратором, який здійснює таку реєстрацію, у разі: ухвалення судом рішення про скасування державної реєстрації земельної ділянки, яке набрало законної сили в установленому законодавством порядку. Відповідно до п. 10 ст. 24 Закону України «Про державний земельний кадастр» Державна реєстрація земельної ділянки скасовується Державним кадастровим реєстратором, який здійснює таку реєстрацію, у разі: ухвалення судом рішення про скасування державної реєстрації земельної ділянки. Відповідно до ч.13 ст.79-1\~ЗК України земельна ділянка припиняє існування як об`єкт цивільних прав , а її державна реєстрація скасовується в разі\~\~скасування державної реєстрації земельної ділянки на підставі судового рішення внаслідок визнання незаконною такої державної реєстрації . Ухвалення судом рішення про скасування державної реєстрації земельної ділянки допускається виключно з одночасним припиненням таким рішенням усіх речових прав, їх обтяжень, зареєстрованих щодо такої земельної ділянки (за наявності таких прав, обтяжень). Аналогічну норму містить частина10 статті 24\~Закону України «Про державний земельний кадастр». Відповідно до пунктів 1, 2, 3 частини третьої статті 26\~Закону України № 1952\~(у редакції, чинній із 16.01.2020) відомості про речові права, обтяження речових прав, внесені до Державного реєстру прав, не підлягають скасуванню та/або вилученню. У разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини шостої статті 37\~цього Закону, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, державний реєстратор чи посадова особа Міністерства юстиції України (у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини шостої статті 37\~цього Закону) проводить державну реєстрацію набуття, зміни чи припинення речових прав відповідно до цього\~Закону. Ухвалення судом рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав, визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, а також скасування державної реєстрації прав допускається виключно з одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав, обтяжень речових прав, зареєстрованих відповідно до законодавства (за наявності таких прав). Велика Палата Верховного Суду звертає увагу, що вона вже викладала подібні за змістом висновки у своїй постанові від 16 червня 2020 року у справі № 145/2047/16-ц (провадження № 14-49цс19). У пункті 7.27 цієї постанови зазначено: «Зайняття земельних ділянок фактичним користувачем (тимчасовим володільцем) треба розглядати як таке, що не є пов`язаним із позбавленням власника його права володіння на цю ділянку. Тож\~\~у цьому випадку ефективним способом захисту права, яке позивач як власник земельних ділянок вважає порушеним, є усунення перешкод у користуванні належним йому майном, зокрема шляхом заявлення вимоги про повернення таких ділянок.Більше того, негаторний позов можна заявити впродовж усього часу тривання порушення прав законного володільця відповідних земельних ділянок». Водночас використання у першому реченні слів «(тимчасовим володільцем)» може справляти хибне враження, ніби зайняття земельної ділянки може означати заволодіння (хоч би і тимчасове) цією ділянкою порушником, за яким не зареєстроване право власності, що не відповідало би принципу реєстраційного посвідчення володіння; тому зазначені слова є зайвими. Крім того, за змістом\~статті 391 ЦК України\~негаторний позов застосовується для захисту від порушень, не пов`язаних із позбавленням володіння, а не права володіння (яке належить власнику незалежно від вчинених щодо нього порушень); тому слово «права» у першому реченні є зайвим. З метою більш чіткого і ясного викладення своєї правової позиції Велика Палата Верховного Суду відступає від наведеного висновку шляхом уточнення, виклавши його перше речення так: зайняття земельних ділянок, зокрема фактичним користувачем, треба розглядати як таке, що не є пов`язаним із позбавленням власника його володіння цими ділянками. \~Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу на таке. Спір щодо державної реєстрації права чи обтяження має розглядатися як спір, що пов`язаний з порушенням цивільних прав позивача на земельну ділянку або на інший об`єкт нерухомості особою, на користь якої державним реєстратором прийняте оспорюване рішення, або щодо державної реєстрації права якої вимагається внесення запису до Державного реєстру.Юрисдикційність такого спору не залежить від того, чи дотримано державним реєстратором вимог законодавства. Та обставина, що позивач не може досягти внесення відомостей до Державного реєстру власними діями, оскільки не має до нього самостійного доступу, а тому може діяти виключно через посередництво державного реєстратора в установленому\~законом\~порядку, не змінює цивільно-правового характеру відносин. Належним відповідачем у такій справі є особа, на користь якої державним реєстратором прийняте оспорюване рішення, або щодо державної реєстрації права якої вимагається внесення запису. Участь державного реєстратора як співвідповідача (якщо позивач вважає його винним у порушенні прав) не змінює цивільно-правового характеру цього спору. Такі висновки сформульовані, зокрема, у постановах\~\~Великої Палати Верховного Суду від 04 вересня 2018 року у справі № 823/2042/16 (провадження № 11-377апп18, пункт 36), від 28 січня 2020 року у справі № 917/259/19 (провадження № 12-149гс19, пункт 5.18) та інших. Водночас Велика Палата Верховного Суду звертає увагу на те, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. Подібні висновки сформульовані, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі № 338/180/17 (провадження № 14-144цс18), від 11 вересня 2018 року у справі № 905/1926/16 (провадження № 12-187гс18), від 30 січня 2019 року у справі № 569/17272/15-ц (провадження № 14-338цс18), від 02 липня 2019 року у справі № 48/340 (провадження № 12-14звг19), від 22 жовтня 2019 року у справі № 923/876/16 (провадження № 12-88гс19) та багатьох інших.

Outcome: approved