Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-10 00:00:00

13.02.2024 до суду надійшла позовна заява [PERSON] до Хмільницької міської ради. В подальшому відповідача було замінено на спадкоємців, які прийняли спадщину [PERSON] та [PERSON] . Позивач просить надати йому додатковий строк для прийняття спадщини. Вимоги мотивує тим, що [INFO] помер вітчим позивача - [PERSON] . Все спадкове майно (будинковолодіння, земельний пай), яке було залишено після смерті [PERSON] , було успадковане законними дітьми померлого [PERSON] . У грудні позивач звернувся до Голодківської сільської ради по особистих питаннях, де йому від працівників сільської ради випадково стало відомо, що за свого життя померлий вітчим [PERSON] склав на нього заповіт, в якому зробив розпорядження на земельну ділянку площею 0,5106 га призначену для ведення товарного сільськогосподарського виробництва з кадастровим номером 0524881500:03:001:0073. На момент звернення до суду позивачу нічого не було відомо про наявний заповіт на його ім?я, так як вважав, що вітчим залишив усе спадкове майно своїм законним дітям. Тому, за відсутності спорідненості померлого та позивача, а також за відсутності черговості спадкування позивач і не цікавився спадком, а спадкодавець не повідомляв його про своє розпорядження. Після отримання інформації про наявність заповіту на ім"я позивача він звернувся до сільської ради та встановив, що дійсно померлий [PERSON] 12 лютого 2013 склав на позивача [PERSON] заповіт на земельну ділянку, після чого позивач звернувся у встановленому законом порядку до приватного нотаріуса Лучинської Л.М. Хмільницького районного нотаріального округу Вінницької області із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, однак йому було відмовлено у видачі свідоцтва з підстав пропущення ним шестимісячного строку для прийняття спадщини. 28.05.2024 року від представника відповідачки [PERSON] - адвоката Бевз О.І. надійшов відзив на позовну заяву в якому вона заперечує проти позову, вказуючи, що [PERSON] не надано належних і допустимих доказівнеобізнаності про наявність складеного на нього заповіту. Ще за життя покійного [PERSON] , останній не приховував наявності заповіту на [PERSON] і всім родичам про це повідомляв, зокрема їй, [PERSON] , [PERSON] . Покійний повідомляв, що заповідав [PERSON] земельну ділянку ( пай), загальною площею 0, 5106 га., призначену для ведення товарного сільськогосподарського товариства. Обізнаність [PERSON] про наявність на його ім?я заповіту на земельну ділянку доводиться і тою обставиною, що після смерті спадкодавця він у 2022 році отримував в ТОВ « Бізнес агро імперія» орендну плату за користування спірною земельною ділянкою (паєм) 29.05.2024 на адресу суду надійшов відзив від предсавника заявника [PERSON] -адвоката Тарнавської В.В. в якому просить відмовити в задоволенні позовної заяви, оскільки [PERSON] не надано належних доказів про те, що йому було невідомо про наявність складеного на нього заповіту, та інших обставин, які б підтвердили наявінсть у позивача об`єктивни, непереборних труднощів, які перешкоджали йому звернутись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у встановлений строк. Ухвалою Хмільницького\~міськрайонного суду\~Вінницької області від 14.02.2024 року відкрито провадження в даній справі. Ухвалою суду від 13.03.2024 року за клопотанням позивача замінено неналежного відповідача та надано строк залученим відповідачам для подання відзиву. Ухвалою суду від 17.09.2024 за клопотанням відповідача [PERSON] витребувано докази. Ухвалою суду від 03.10.2024 закрито підготовче судове засідання та призначено судовий розгляд по суті. В судовому засіданні представник позивача свої вимоги підтримує, посилаючись на обставини, що ним зазначені в позові. Крім того додав, що [PERSON] як пасинку померлого не було відомо про розпорядження останнього, спадкоємці його про це не повідомляли. Про наявність заповіту позивач дізнався випадково, перебуваючи в сільській раді. Представники відповідачів\~-\~адвокати Бевз О.І. та Тарнавська В.В. заперечили проти позову. Зазначили, що [PERSON] був обізнаний про наявність заповіту на його ім"я проте вчасно не звернувся до нотаріуса з метою його оформлення. Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, встановив наступні обставини. [INFO] помер [PERSON] (а.с. 6), який на випадок своєї смерті заповів земельну ділянку площею 0,5106 га [PERSON] (а.с. 7,8) 23.01.2024 року приватним нотаріусом позивачу відмовлено у вчиненні нотаріальної дії у зв"язку з пропущенням строку прийняття спадщини (а.с. 9) Після смерті [PERSON] приватним нотаріусом було заведено спадкову справу (а.с. 22-48) та з заявою про прийняття спадщини за законом звернулись [PERSON] та [PERSON] , які не повідомляли нотаріуса про спадкоємця [PERSON] , при цьому вказували про іншого спадкоємця [PERSON] , який з заявою про прийняття спадщини до нотаріуса не звертався. В матеріалах спадкової справи наявні заповіти на користь позивача, відповідача [PERSON] та [PERSON] . Згідно отриманої інформації з ТОВ "Бізнес Агро Імперія" виплати за користування земельною ділянкою площею 0,5106 га земельна ділянка протягом 2022-2023 р.р. не здійснювались у зв"язку з відсутністю звернень спадкоємців (а.с. 170) Оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд зазначає таке. Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місців, який починається з часу відкриття спадщини. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч. 2 ст. 1270 ЦК України). Статтею 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно ч.3 т. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.2 ст. 1272 ЦК України. При вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини необхідно ураховувати свободу заповіту, як фундаментальний принцип спадкового права. Необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Аналогічний за змістом правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду України від 06.09.2017 року у справі №6-496цс17 та підтриманий Верховним Судом у постановах від 10.01.2019 року у справі № 263/1221/17, від 17.03.2021 року у справі № 308/4272/19 та від 22.02.2021 року у справі № 644/7785/19. В постанові ВП ВС від 26 червня 2024 року № 686/5757/23 зазначено, що необізнаність про наявність заповіту може бути оцінена як поважна причина пропуску строку для прийняття спадщини винятково для осіб, які не є спадкоємцями за законом першої черги або кожної наступної черги спадкоємців за законом, у разі їх обізнаності про відсутність спадкоємців попередньої черги, які набували право на спадкування за законом. В судовому засіданні відповідачі не спростували твердження позивача про його необізнаність щодо складення заповіту на ім"я останнього. Навпаки, інформація, яку витребовував суд за їх клопотанням про невикористання [PERSON] заповіданої йому земельної ділянки підтверджує доводи позовної заяви. Оцінюючи доводи позивача та надані ним докази в обґрунтування позовних вимог, суд вважає, що необізнаність позивача про наявність заповіту на його ім"я є поважною причиною пропуску строку звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. При цьому суд враховує, що позивач кровно не споріднений зі спадкодавцем, не є спадкоємцем першої черги за законом, якими являються відповідачі та які при подачі заяви нотаріусу не повідомляли про спадкоємця - позивача, хоча в судовому засіданні їх представники стверджували про їх обізнаність про наявність заповіту на ім"я позивача, в даному конкретному випадку заповіт є єдиною підставою спадкування [PERSON] , оскільки відповідачі спадщину прийняли як за законом так і за заповітом. Крім того, у зв"язку з ненаданням відповідачами інформації про спадкоємця [PERSON] нотаріус не вчинила дій визначених ст. 63 Закону України "Про нотаріат". Враховуючи викладені обставини, суд вважає, що позовні вимоги [PERSON] підлягають до задоволення.

Outcome: approved