Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-30 00:00:00

ТОВ «КОЛЛЕКТ ЦЕНТР» звернулось до суду з позовною заявою до [PERSON] , в якій просить стягнути з відповідача заборгованість за кредитним договором № 367904 від 26.10.2019 у розмірі 20313,56 грн., а також понесені витрати на сплату судового збору у розмірі 3028,00 грн., та витрати на правову допомогу у розмірі 9000,00 грн. В обґрунтування позову зазначено, що 26.10.2019 між ТОВ «БІ ЕЛ ДЖИ МІКРОФІНАНС» та [PERSON] був укладений кредитний договір №367904, відповідно до якого кредитодавець надав позичальнику грошові кошти в розмірі 8431,91 грн., а позичальник зобов`язався повернути використану суму в строк та сплатити проценти за користування кредитними коштами на умовах визначених в договорі. 26.02.2020 між ТОВ «БІ ЕЛ ДЖИ МІКРОФІНАНС» та ТОВ «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ» було укладено договір відступлення права вимоги №2602-20, відповідно до якого ТОВ «БІ ЕЛ ДЖИ МІКРОФІНАНС» відступило на користь ТОВ «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ» права грошової вимоги до боржників за кредитними договорами, у т.ч. за вищезазначеним кредитним договором. В свою чергу ТОВ «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ» відступило право вимоги до боржників за кредитними договорами ТОВ «КОЛЛЕКТ ЦЕНТР» відповідно до договору відступлення права вимоги №28-12/2022 від 28.12.2022, у тому числі за кредитним договором №367904 від 26.10.2019, що укладений між ТОВ «БІ ЕЛ ДЖИ МІКРОФІНАНС» та [PERSON] . Таким чином, ТОВ «КОЛЛЕКТ ЦЕНТР» наділений правом грошової вимоги до відповідача. Загальний розмір заборгованості за кредитним договором, що підлягає стягненню станом на 10.05.2024 становить 20313,56 грн., з яких: заборгованість за кредитом (тілом кредиту) 8431,91 грн.; заборгованість за відсотками на дату відступлення права вимоги 9184,04 грн.; заборгованість з комісії 590,23 грн.; нараховані 3% річних 505,22 грн.; втрати від інфляції 1602,16 грн. 30.05.2024 судом постановлено ухвалу про прийняття позову до розгляду, відкриття провадження у справі та призначення справи до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження. Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила задовольнити. Надала пояснення аналогічні викладеному у позовній заяві. Додатково зазначила, що позивачем станом на дату подання позову позовна давність не пропущена, як про це зазначила відповідач у заяві, адресованій суду, оскільки згідно чинного законодавства з 02.04.2020 строк позовної давності був продовжений на період дії карантину, з 17.03.2022 продовжений на строк дії воєнного стану, а з 30.01.2024 зупинений до закінчення дії воєнного стану в України. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явилась, про дату час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином. При цьому відповідач подала до канцелярії суду заяву, в якій просила застосувати строк позовної давності та відмовити у задоволенні позовних вимог. В обґрунтування заяви зазначила, що зі змісту доданого до матеріалів справи кредитного договору №367904 від 26.10.2019 вбачається, що термін (дата) повернення кредиту 02.11.2019. Тобто право вимоги виникло у позивача з 02.11.2019. Трирічний строк позовної давності минув 03.11.2022. Позивач не просить суд поновити йому строк на звернення до суду з даною позовною вимогою. Вислухавши пояснення представника позивача, дослідивши письмові матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.\~ Судом встановлено, що 26.10.2019 між ТОВ «БІ ЕЛ ДЖИ МІКРОФІНАНС» та [PERSON] укладений кредитний договір №367904. Відповідно до п. 1.1 договору кредитор зобов`язується надати грошові кошти позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти ( плату за користування грошовими коштами) на умовах та у порядку, встановлених цим договором. Розмір (сума) кредиту 8431,91 грн. (п. 1.2 договору). Термін (дата) повернення кредиту 02.11.2019. Кредит надається строком на 7 днів, з 26.10.2019 по 02.11.2019 (п. 1.3 договору). Пунктом 1.4 договору передбачено, що з 1-го по 7-й день позичальник сплачує проценти (плату за користування грошовими коштами) за кожен день строку користування кредитом у розмірі 0,7100%. У зв`язку з підвищенням ступеню кредитного ризику, в момент повернення фінансового кредиту позичальник зобов`язується сплатити кредитору процент за користування грошовими коштами за останній день строку користування кредиту, що дорівнює 7,00% від суми кредиту, тобто 590,23 грн. У випадку несплати позичальником процентів (плати за користування грошовими коштами) та процентів за підвищений ступінь ризику у строк, встановлений п. 1.3, позичальник підтверджує намір та надає згоду на продовження строку дії цього договору до 23.11.2019 (п. 1.5 договору). Після продовження строку дії договору, визначеного п. 1.5, позичальник сплачує проценти (плату за користування грошовими коштами) з 08-го по 28-й день у розмірі 4,95% за кожен день строку користування кредитом (п. 1.6 договору). Відповідно до п. 1.7 договору тип процентної ставки у п. 1.4 та 1.6 фіксована (незмінна протягом усього строку кредитного договору). Пунктом 1.8 договору передбачено, що сукупна вартість кредиту у строк, визначений п. 1.9 договору, складає 9441,21 грн., що дорівнює 624,15% річних, і включає проценту ставку, визначену п.1.4, 1.6 договору. Строк дії договору 28 днів з моменту підписання цього кредитного договору (п. 1.9 договору). ТОВ «БІ ЕЛ ДЖИ МІКРОФІНАНС» виконало свої зобов`язання за кредитним договором №367904 та перерахувало відповідачу кредитні кошти в сумі 8431,91 грн, що підтверджується довідкою від 26.10.2019. Відповідно до ч.1 ст.207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом ст.ст.626,628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Відповідно до ч.ч.1,2 ст.1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (ч.1 ст.1048 ЦК України). Відповідно до ч.1 ст.1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Згідно зі ст. 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. У ст. 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Статтею 625 ЦК України встановлено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. З наданого розрахунку заборгованості за кредитним договором №367904 від 26.10.2019 вбачається, що станом на 10.05.2024 сума заборгованості відповідача становить 20313,56 грн., з яких: заборгованість за тілом кредиту 8431,91 грн.; заборгованість за відсотками на дату відступлення права вимоги 9184,04 грн.; заборгованість за комісією 590,23 грн.; нараховані 3% річних 505,22 грн.; інфляційні збитки 1602,16 грн. Щодо права вимоги про стягнення заборгованості за кредитним договором ТОВ «КОЛЛЕКТ ЦЕНТР» до відповідача слід вказати наступне. Відповідно до ч. 1 ст. 512 ЦК України кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги). Відповідно до ст. 514 ЦК України до нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ст. 516 ЦК України заміна кредитора у зобов`язанні здійснюється без згоди боржника, якщо інше не встановлено договором або законом. Якщо боржник не був письмово повідомлений про заміну кредитора у зобов`язанні, новий кредитор несе ризик настання несприятливих для нього наслідків. У цьому разі виконання боржником свого обов`язку первісному кредиторові є належним виконанням. 26.02.2020 між ТОВ «БІ ЕЛ ДЖИ МІКРОФІНАНС» та ТОВ «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ» укладено договір відступлення прав вимоги №2602-20, за умовами якого ТОВ «БІ ЕЛ ДЖИ МІКРОФІНАНС» відступило ТОВ «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ» за плату належні йому права вимоги, а ТОВ «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ» прийняло належні ТОВ «БІ ЕЛ ДЖИ МІКРОФІНАНС» права вимоги до боржників, вказаних у Реєстрі боржників. Відповідно до витягу з Реєстру прав вимог від 26.02.2020 до договору відступлення прав вимоги №2602-20, ТОВ «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ» набуло права грошової вимоги до [PERSON] за кредитним договором №367904 від 26.10.2019 в сумі 18206,18 грн., яка складається з: 8431,91 грн. сума основного боргу за кредитом, 9184,04 грн сума нарахованих процентів, 590,23 грн. відсоток за підвищений ступінь ризику. 28.12.2022 між ТОВ «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ» та ТОВ «КОЛЛЕКТ ЦЕНТР» укладено договір про відступлення (купівлю-продаж) прав вимоги №28-12/2022, за умовами якого ТОВ «Вердикт Капітал» відступило ТОВ «КОЛЛЕКТ ЦЕНТР» за плату належні йому права вимоги, а ТОВ «КОЛЛЕКТ ЦЕНТР» прийняло належні ТОВ «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ» права вимоги до боржників, вказаних у Реєстрі боржників. Відповідно до витягу з Реєстру боржників від 28.12.2022 до договору про відступлення (купівлю-продаж) прав вимоги №28-12/2022, ТОВ «КОЛЛЕКТ ЦЕНТР» набуло права грошової вимоги до [PERSON] за кредитним договором №367904 в сумі 20313,56 грн, яка складається з: 8431,91 грн. сума заборгованості за основним зобов`язанням; 9184,04 грн. сума заборгованості за нарахованими процентами; 590,23 грн. сума заборгованості за нарахованими комісіями; 2107,38 грн. відповідальність за порушення грошового зобов`язання. Таким чином, ТОВ «КОЛЛЕКТ ЦЕНТР» наділено правом грошової вимоги до відповідача. Щодо доводів відповідача, викладених письмовій заяві, про пропущення позивачем строку позовної давності для звернення до суду із вказаним позовом, суд виходить з наступного. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Згідно зі статтями 256, 257 ЦК України, позовна давність\~це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові (ч. 4 ст. 267 ЦК України). \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 253 ЦК України, перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~За загальним правилом, перебіг загальної і спеціальної позовної давності починається з дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила (ч.1 ст.261 ЦК України). \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Початок перебігу позовної давності співпадає з моментом виникнення у зацікавленої сторони права на позов, тобто можливості реалізувати своє право в примусовому порядку через суд. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.3 ст. 267 ЦК України, позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Крім того, частинами першою та третьою статті 264 ЦК України передбачено, що перебіг позовної давності переривається вчиненням особою дії, що свідчить про визнання нею свого боргу або іншого обов`язку. Після переривання перебіг позовної давності починається заново. Час, що минув до переривання перебігу позовної давності, до нового строку не зараховується. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 30.03.2020 року, який набрав чинності 02.04.2020 року, розділ «Прикінцеві та перехідні положення» Цивільного кодексу України було доповнено пунктом 12, згідно якого, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки позовної давності, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Частиною першою статті 29 Закону України «Про захист населення від інфекційних хвороб» передбачено, що карантин встановлюється та відміняється Кабінетом Міністрів України. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Дію карантину, встановленого зазначеною постановою, було неодноразово продовжено на всій території України, згідно з постановами КМУ, по 30.06.2023 року. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Постановою КМУ від 27.06.2023 року №651 з 24 години 00 хвилин 30.06.2023 року на всій території України відмінено карантин, встановлений з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Таким чином, карантин на території України було встановлено безперервно з 12.03.2020 року по 30.06.2023 року. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Окрім того, Законом України від 15 березня 2022 року №2120-IX «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану» (у редакції Закону України № 3450-IX від 08.11.2023) розділ «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України доповнено, зокрема, пунктом 19 такого змісту: «У період дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, перебіг позовної давності, визначений цим Кодексом, зупиняється на строк дії такого стану». \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 року №64/2022, затвердженого Законом України від 24.02.2022 року №2102-ІХ, в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 року, який неодноразово було продовжено та який діє дотепер. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Отже, починаючи з березня 2020 року, строк позовної давності продовжився на строк дії карантину, який тривав до 24 години 00 хвилин 30 червня 2023 року, а починаючи з 24 лютого 2022 року строк позовної давності продовжився на строк дії в Україні воєнного стану, який діє на даний час. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Таким чином, з урахуванням наведених вище норм матеріального права, строк позовної давності позивачем, який звернувся до суду з позовом 17.05.2024, не пропущено. У зв`язку з порушенням відповідачем своїх зобов`язань за кредитним договором виникла заборгованість, яка складається з наступного: заборгованість за кредитом (тілом кредиту) 8431,91 грн.; заборгованість за відсотками на дату відступлення права вимоги 9184,04 грн.; заборгованість з комісії 590,23 грн. Також у зв`язку із невиконанням відповідачем своїх зобов`язань за кредитним договором у передбачений ним строк позивачем заявлено до стягнення 3% річних в сумі 505,22 грн. та втрат від інфляції в сумі 1602,16 грн. Доказів виконання умов договору та погашення заборгованості повністю або частково відповідачем до суду не надано. Таким чином, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги про стягнення заборгованості за кредитним договором є обґрунтованими та підлягають задоволенню в повному обсязі. Відповідно до ч. 1\~ст. 141 ЦПК України\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Понесення позивачем судових витрат підтверджується платіжною інструкцією №0434600022 від 17.05.2024 про сплату судового збору в сумі 3028,00 грн. Враховуючи те, що позовні вимоги задоволені у повному обсязі, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача суму понесених судових витрат в розмірі 3028,00 грн. За змістом статті 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: - розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; - розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами. В обґрунтування витрат на правову допомогу представником позивача надано: договір №02-01/2023 про надання правової допомоги від 02.01.2023, укладений між ТОВ «КОЛЛЕКТ ЦЕНТР» та Адвокатським об`єднанням «ЛІГАЛ АССІСТАНС»; прайс-лист АО «ЛІГАЛ АССІСТАНС»; платіжну інструкції №0433350000 від 10.05.2024 про перерахування ТОВ «КОЛЛЕКТ ЦЕНТР» Адвокатському об`єднанню «ЛІГАЛ АССІСТАНС» 45000,00 грн. за надання правової допомоги згідно договору №02-01/2023; заявку на надання юридичної допомоги №42, відповідно до якої сторони погодили надання правових послуг (надання усної консультації за дві години 3000 грн., складання позовної заяви за дві години 6000 грн.); витяг з акту №1 про надання юридичної допомоги від 03.05.2024, яким сторони погодили надання правових послуг Адвокатським об`єднанням Товариству у відповідності до заявки на надання юридичної допомоги. Відповідно до частини 6 статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, мають враховуватися іншими судами при застосуванні таких норм права. Відповідно до частини 4 статті 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Так, Верховний Суд у справах № 905/1795/18 та № 922/2685/19 неодноразово зауважував, що суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої відбулося рішення, всі його витрати на адвоката, якщо,

Outcome: approved