Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-06 00:00:00

[PERSON] звернулася у суд з позовом про усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження житловим приміщенням. В обгрунтування своїх вимог зазначає, що [INFO] померла мати сторін у справі - [PERSON] , у зв"язку з чим [PERSON] та [PERSON] успадкували після смерті матері по 3/16 кожна житлового будинку, загальною площею 123,6 кв.метри, житловою площею 68,9 кв.метрів, розташованого за адресою: [ADDRESS] , на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданим приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Трейтяк І.В. 15.07.2023 року. Після прийняття спадщини відповідач з невідомих причин за відсутності згоди та погодження позивача поставила паркам із замком, комплект ключів до якого позивачу не надала. На вимогу позивача допустити її на територію будинку та надати комплект ключів відповідач відмовляє та вимагає рішення суду, чим чинить перешкоди у здійсненні позивачкою права користування та розпорядження майном, яке належить сторнам на праві спільної часткової власності. За таких підстав, позивач просить усунути перешкоди у здійсненні права користування та розпорядження 3/16 частинами житлового будинку шляхом вселення [PERSON] до житлового будинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Також зобов"язати [PERSON] не чинити перешкод [PERSON] у здійсненні права користування та розпорядження 3/16 частинами вказаного житлового будинку, шляхом надання вільного доступу до вказаного нерухомого майна та надання ключів від житлового будинку, вхідних воріт та всіх приміщень складових частин вказаного нерухомого майна. Просить вирішити питання про судові витрати. Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 17 червня 2024 року відкрито загальне позовне провадження у даній справі. (а.с. 53) Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 09 жовтня 2024 року закрито підготовче провадження та вказана цивільна справа призначена до судового розгляду. Відповідач відзив на позовну заяву на надіслала. В судове засідання відповідач [PERSON] не з"явилася, хоча про час та місце розгляду справи повідомлялася судом. Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є власником 3/16 часток житлового будинку, загальною площею 123,6 кв.метри, житловою площею 68,9 кв.метрів, розташованого за адресою: [ADDRESS] , з прилеглими до нього будівлями та спорудами: гараж - під літерою Б, сарай - під літерою Г, вбиральня - під літерою Д, сарай - під літерою Ж, вбиральня - під літерою З, огорожа - під №1, огорожа - під №2, на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Трейтяк І.В. 15.07.2023 року. (а.с. 21) Власником іншої 3/16 частин вказаного житлового будинку згідно свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Трейтяк І.В. 15.07.2023 року, є відповідач [PERSON] . Власником 3/8 вказаного житлового будинку є третя особа - [PERSON] на підставі договору дарування від 14.07.2023 року, посвідченого приватним нотаріусм Київського міського нотаріального округу Коберник А.М. (а.с. 45) З позову вбачається, що після прийняття спадщини відповідач з невідомих причин за відсутності згоди та погодження позивача поставила паркам із замком, комплект ключів до якого позивачу не надала. На вимогу позивача допустити її на територію будинку та надати комплект ключів відповідач відмовляє та вимагає рішення суду, чим чинить перешкоди у здійсненні позивачкою права користування та розпорядження майном, яке належить сторнам на праві спільної часткової власності. На підтвердження своїх доводів, позивач надала суду копію досудових вимог про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням №1-04/15 від 15.04.2024 року та № 1-04/18 від 18.04.2024 року, якими вимагала усунути їй перешкоди у користуванні та розпорядженні будинком шляхом надання дублікатів ключів від вхідної групи дверей та допущення її до будинку. Також з матеріалів справи вбачається, що 16 травня 2024 року позивач прийшла до будинку, однак відповідач не допустила її на територію, у зв"язку з чим [PERSON] викликала поліцію та подала заяву про вчинення правопорушення, що підтверджується талоном-повідомленням єдиного обліку №20073 про прийняття і реєстрацію заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення та іншу подію від 16.05.2024 року. (а.с. 43) Відповідно до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Згідно з ч. 2 ст. 386 ЦК України власник, який має підстави передбачити можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню. Частиною 1 ст. 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У ст. 77 ЦПК України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. За нормами ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (ст. 89 ЦПК України). Відповідач доказів на спростування доводів позивача не надала, відзив у встановлений законом строк до суду не подала. Вбачається, що між сторонами існує конфлікт з приводу користування зазначеним житловим будинком. За таких обставин, суд приходить до висновку, що вимоги позивача як співвласника будинку про усунення їй перешкод у користуванні житловим будинком та вселення ґрунтуються на законі та підлягають задоволенню. Позивач також просить суд зобов`язати відповідача передати їй ключі від спірної житлової площі, вхідних воріт та всіх приміщень складових частин вказаного нерухомого майна. Оскільки позивач має право отримати можливість користуватися ключами від спірного будинку, суд приходить до висновку, що зазначена вимога позивача ґрунтується на законі, та задоволенню підлягає шляхом зобов`язання відповідача надати можливість позивачу користуватися ключами від спірного житлового будинку, вхідних воріт та всіх приміщень складових частин вказаного нерухомого майна. З огляду на наведене, позов підлягає задоволенню. З урахуванням часткового задоволення позову та відповідно до ст. 141 ЦПК України, стягненню з відповідача на користь позивача підлягає судовий збір в розмірі 2 422,40 грн. Позивач також просить стягнути з відповідача витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 21 500 гривень. Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Пунктом 1 ч. 3 цієї статті визначено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. Відповідно до частин 1-3 ст. 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. Частиною 2 цієї статті передбачено, що за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. На підтвердження понесених витрат на правничу допомогу стороною позивача надано суду письмові докази. 11 квітня 2024 року між адвокатом Марченко В.С. та [PERSON] укладено договір №101 про надання правничої допомоги (а.с. 47). Крім того, у матеріалах справи міститься додаткова угода №1 від 11 червня 2024 року до договору №101 про надання правничої допомоги від 11 квітня 2024 року з детальним описом робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, вартістю 21 500 грн., ордер від [PERSON] на ім"я адвоката Марченка В.С. та свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю адвоката Марченка В.С. (а.с. 48-50) Вбачається, що позивачем наданий суду детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги, як це передбачено статтею 137 ЦПК України. Згідно з частинами 4-6 ст. 137 ЦПК України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами. Стороною відповідача не заявлялося клопотання про зменшення розміру витрат на правничу допомогу. Позивач просить стягнути з відповідача витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 21 500 гривень. За таких обставин, вимога про стягнення витрат на правничу допомогу з відповідача на користь позивача підлягає задоволенню в розмірі 21 500 гривень.

Outcome: approved