Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-05 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду із вказаним позовом, мотивуючи свої вимоги тим, що [INFO] у [PERSON] та [PERSON] народилася дочка - [PERSON] . [INFO] у [PERSON] та [PERSON] народилася друга дочка - [PERSON] . [INFO] Виконавчим комітетом Інженерської сільської ради Пологівського району Запорізької області складений актовий запис №14 із якого вбачається, що [PERSON] вийшла заміж за [PERSON] та взяла його прізвище. [INFO] [PERSON] народила [PERSON] (далі - позивач). Із наведеного вище вбачається, що [PERSON] є тіткою позивача. [INFO] [PERSON] померла. Відповідно до інформації, якою володів позивач, у власності його тітки перебуває квартира [ADDRESS] . Так, 23.06.2023 позивач звернувся до приватного нотаріуса Київського місы нотаріального округу Скринника Сергія Миколайовича із заявою про прийняття спадщини, за наслідком якої було заведено спадкову справу №9/2023. 02.11.2023 Печерська районна в місті Києві державна адміністрація повідомила про відсутність підстав для видачі дублів в свідоцтва про право власності на житло, оскільки позивач не є власником чи співвласником вказаної квартири. Постановою від 11.01.2024 року про відмову у вчиненні нотаріальної дії приватний нотаріус відмовив позивачу у вчиненні нотаріальної дії з підстав відсутності у позивача оригіналів правовстановлюючих документів. Згідно змісту вказаної постанови, відповідно до інформаційної довідки, виданої Комунальним підприємством «Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстру права власності на об`єкти нерухомого майна» КВ-2023 №7005 від 14.03.2023 , що міститься в матеріалах спадкової справи, право власності на квартиру [ADDRESS] за [PERSON] , зареєстровано на підставі свідоцтва право власності на житло, виданого відділом приватизації державного житлового фонду Печерського району 19.12.1997. Відмічає, що заяв про бажання вступити у спадщину від інших осіб не надходило. За таких обставин, просить суд визнати за ним право власності на спадкове майно у порядку спадкування квартиру [ADDRESS] . Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 08.02.2024 справу за вищевказаним позовом направлено за підсудністю до Печерського районного суду м. Києва. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 02.04.2024 справу за вказаним позовом прийнято до провадження, за правилами загального позовного провадження. Крім того, відстрочено [PERSON] сплату судового збору до ухвалення судового рішення у справі. В ході судового розгляду позивач подав клопотання про витребування доказів, а саме, просив витребувати у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Скринника Сергія Миколайовича матеріали спадкової справи № 9/2023 щодо [PERSON] , померлої [INFO] , що проживала за адресою: [ADDRESS] . Ухвалою суду від 23.07.2024 витребувано у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Скринника Сергія Миколайовича (01103, м. Київ, вул. Німанська, буд. 10, оф. 25, e-mail: [INFO] ) матеріали спадкової справи № 9/2023 щодо [PERSON] , померлої [INFO] , що проживала за адресою: [ADDRESS] . 15.08.2024 представника Київської міської ради - Сініцина В.А. подав до суду відзив у справі, відповідно до якого, вважав, що позивач пропустив строки для прийняття спадщини, окрім того, вважав, що в матеріалах справи міститься обґрунтована відмова нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, що слугує підставою для відмови в позові. 21.08.2024 до суду від приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Скринника С.М. надійшла заява про розгляд справи без його участі. Крім того, на виконання ухвали від 23.07.2024 направлено копію спадкової справи з додатками на 15 арк. Ухвалою суду від 21.08.2024 у справі за вказаним позовом закрито підготовче провадження, справу призначено до розгляду по суті. Від адвоката Пушка С. В. в інтересах [PERSON] надійшла заява про розгляд справи без участі, позовні вимоги підтримували. Учасники справи в судове засідання не з`явилися, про час та дату судового засідання повідомлені належним чином. Частиною 1 ст. 223 ЦПК України встановлено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Отже, оскільки всі учасники справи були належним чином повідомлені про розгляд справи, суд, ураховуючи заяви про розгляд справи без участі, дійшов висновку про розгляд справи за їх відсутності. Всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги позовної заяви, дослідивши і об`єктивно оцінивши наявні у справі докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення заяви по суті, суд зазначає наступне. Судовим розглядом встановлено, що [INFO] у [PERSON] та [PERSON] народилася дочка - [PERSON] , що підтверджується архівним витягом за про народження № 45, який виданий Державним архівом Запорізької області 17.05.2023. [INFO] у [PERSON] та [PERSON] народилася друга дочка - [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва народження серії [NUMBER] від 31.03.1977. 01.08.195 Виконавчим комітетом Інженерської сільської ради Пологівського району Запорізької області складений актовий запис №14 із якого вбачається, що [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] та взяла його прізвище. [INFO] у шлюбі між [PERSON] [PERSON] народився - [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 10.07.1956. З наведеного вбачається, що [PERSON] є тіткою [PERSON] . [INFO] [PERSON] померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 08.03.2023, і заповіту після своєї смерті не залишила. Встановлено, що [PERSON] , яка не залишила заповіту, на день її смерті належало спадкове майно, а саме: квартира [ADDRESS] . На підставі чого, 23.06.2023 позивачем було ініційовано звернення до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Скринника Сергія Миколайовича із заявою про прийняття спадщини, за наслідком якої було заведено спадкову справу №9/2023. 02.11.2023 Печерська районна в місті Києві державна адміністрація листом №105/01-2103/B-100 повідомила позивача про відсутність підстав для видачі йому дублів в свідоцтва про право власності на житло, оскільки останній не є власником чи співвласником квартири [ADDRESS] . У зв`язку із чим, постановою від 11.01.2024 про відмову у вчиненні нотаріальної дії приватний нотаріус відмовив позивачу у вчиненні нотаріальної дії з підстав відсутності у позивача оригіналів правовстановлюючих документів. Так, згідно змісту вказаної постанови, відповідно до інформаційної довідки, виданої Комунальним підприємством «Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстру права власності на об?єкти нерухомого майна» КВ-2023 №7005 від 14.03.2023, яка міститься в матеріалах спадкової справи, право власності на квартиру [ADDRESS] , зареєстровано за [PERSON] на підставі свідоцтва права власності на житло, виданого відділом приватизації державного житлового фонду Печерського району 19.12.1997 (розпорядження №2313), та зареєстровано в Бюро 04.01.1997 за реєстровим №3479. Відповідно до ч. ч. 1, 2, 3 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. За приписами ч.1 та ч. 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Відповідно до ч.1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно з ч.1 ст. 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності (ст. 392 ЦК України). Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку. На підставі ст. 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. У відповідності до ст. 1265 ЦК України, у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Отже, судом встановлено, що позивач, [PERSON] , як племінник померлої є спадкоємцем п`ятої черги. Судовим розглядом встановлено, що спадкове майно, яке належало на день смерті [PERSON] , її племінник, як спадкоємець п`ятої черги за законом, вчасно і належним чином прийняв шляхом подачі нотаріусу заяви про прийняття спадщини, що зокрема, спростовує доводи відповідача про пропуск позивачем встановлених статтею 1270 ЦК України строків на прийняття спадщини. Крім того, матеріали спадкової справи не містять інших заяв про бажання вступити у спадщину. Частиною першою статті 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. У відповідності до частини 1 статті 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Згідно статті 392 ЦК України, власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Відповідно до пункту 37 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07.02.2002 № 5 «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» передбачено, що з урахуванням положень частини першої статті 15 та статті 392 ЦК України власник майна має право пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Виходячи зі змісту наведених норм права, потреба в такому способі захисту права власності виникає тоді, коли наявність суб`єктивного права власника не підтверджена відповідними доказами, підлягає сумніву, не визнається іншими особами або ними оспорюється. Судом встановлено, що позивач належним чином немає можливості зареєструвати право власності на спадкове майно через відсутність правовстановлюючих документів на ім`я спадкодавця [PERSON] . Як вбачається з матеріалів спадкової справи, а саме з інформаційної довідки, виданої комунальним підприємством «Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстру права власності на об`єкти нерухомого майна» КВ-2023 №7005 від 14.03.2023, право власності на квартиру [ADDRESS] , зареєстровано за [PERSON] на підставі свідоцтва права власності на житло, виданого відділом приватизації державного житлового фонду Печерського району 19.12.1997 (розпорядження №2313), та зареєстровано в Бюро 04.01.1997 за реєстровим №3479. Враховуючи те, що позивач у іншій спосіб, крім як звернутися з позовом до суду про визнання права власності в порядку спадкування, захистити своє порушене право не може, суд вважає, що позовні вимоги про визнання за позивачем права власності на спадкове майно ґрунтуються на чинному законодавстві, а тому підлягають задоволенню в повному обсязі. На підставі викладеного,

Outcome: approved