Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-06 00:00:00

У серпні 2019 року Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» (далі по тексту -АТ «Харківгаз» ) звернулось до суду із позовом до [PERSON] про\~стягнення вартості\~не облікованого\~(донарахованого)\~обсягу природного\~газу в\~сумі 24\~148,83\~грн.та судового збору у розмірі 1921,00 грн. Позов обґрунтований тим, що між АТ «Харківгаз» як оператором ГРМ та споживачем [PERSON] укладено Типовий договір розподілу природного газу (далі\~ за текстом -договір), який затверджений постановою від 30 вересня 2015 року N 2498 Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі\~-НКРЕКП). Умови цього Договору однакові для всіх споживачів України та розроблені відповідно до\~Закону України «Про ринок природного газу»\~і Кодексу газорозподільних систем, затвердженого\~постановою НКРЕКП від 30 вересня 2015 року № 2494\~(п. 1.2. договору). Цей Договір є договором приєднання, що укладається з урахуванням вимог статей\~633, 634, 641, 642 Цивільного Кодексу України\~на невизначений строк. Згідно з підписаною 01.04.2016 року [PERSON] заяви-приєднання до умов договору розподілу природного газу(для побутового споживача) та акту інвентаризації домоволодіння опалювальна площа домоволодіння складає 29,4 кв.м, кількість зареєстрованих осіб-4. 23.01.2019 року при обстеженні домоволодіння відповідача за адресою: [ADDRESS] (раніше К. Лібкнехта) представниками АТ «Харківгаз» в присутності відповідача виявлено несанкціонований газопровід, проведений шляхом прихованих заходів, а саме: встановлено перехідний патрубок з пластику замість лічильника газу. Вказане забезпечує не облікову подачу природного газу до вказаного помешкання, про що складено акт про порушення № 1095, який не оспорювався відповідачем. Також домоволодіння відповідача було відключене від системи газопостачання, про що складено відповідний акт. 25.02.2019 року відбулося засідання комісії з розгляду актів про порушення та проведення перерахунку донарахувань, на якому розглянуто Акт про порушення від 23.01.2019 № 1095. За результатами розгляду комісією цього Акту прийнято рішення про задоволення вказаного акту та проведено донарахування [PERSON] необлікованого об`єму природного газуза цінами закупівлі природного газу ПАТ «Харківгаз» за період з 24.07.2018 по 23.01.2019 в обсязі 1728,11 куб.м, вартістю 24148,83 грн., про що складено протокол засідання та акт-розрахунок. Зазначена сума відповідачем не сплачена. Ухвалою Чугуївського міського суду Харківської області від 29.08.2019 року відкрито провадження у справі. Розгляд якої визначено проводити в порядку загального позовного провадження. В установлений судом строк відповідач відзив на позов не надав. Ухвалою Чугуївського міського суду Харківської області від 05.11.2019 року підготовче провадження у справі закрито, та розгляд справи призначено по суті. Згідно розпорядження Голови Верховного Суду № 2/0/9-22 від 08.03.2022 року «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» територіальну підсудність Чугуївського міського суду Харківської області було змінено на територіальну підсудність Глобинського районного суду Полтавської області. Згідно розпорядження Голови Верховного Суду № 65 від 17.11. 2022 року «Про відновлення територіальної підсудності судових справ окремих судів м. Харкова та Харківської області» територіальну підсудність Чугуївського міського суду Харківської області відновлено з 23.11.2022 року. Ухвалою Чугуївського міського суду Харківської області від 29.04.2024 року задоволено клопотання представника АТ «Харківгаз» та залучено до участі у справі № 636/3568/19 за позовом Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» до [PERSON] про стягнення вартості не облікованого (донарахованого) обсягу природного газу правонаступників відповідача ( у зв`язку зі смертю останнього) - [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Від представника позивача Т. Мусєвич до суду надійшла заява, в якій міститься прохання позов задовольнити, стягнути з правонаступників відповідача солідарно на користь АТ «Харківгаз» авртість необлікованого (донарахованого) обсягу природного газу в сумі 24\~148,83 грн. та понесені витрати по сплаті судового збору в сумі 1921 грн. Також просила розглядати справу за її відсутності. Правонаступники відповідача: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] у судове засідання повторно не з`явилися, причини неявки суду не повідомили, про дату та час розгляду справи повідомлялись своєчасно та належним чином, шляхом направлення судових повісток відповідно до ст.ст. 128-131 ЦПК України, відзиви на позовну заяву або заперечення на позов не надали. У зв`язку\~із зазначеним\~ суд\~вважає за\~можливе відповідно\~до положень\~ч.4\~ст.\~223,\~ч. 2\~ ст. 247 та \~ст.\~280\~ЦПК України ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів , не здійснюючи фіксування судового процесу. доказами, що містяться в матеріалах справи при заочному розгляді справи, відповідно до положень ч.4 ст. 223,\~ст. 281 ЦПК України. Перевіривши матеріали справи, оцінивши надані докази в їх сукупності, суд приходить до наступного. Згідно частин 1, 3\~статті 13\~ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. За положенням частини 1\~статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Судом встановлено, що АТ «Харківгаз» є газорозподільним підприємством, що здійснює діяльність із транспортування природного газу в Харківській області, в своїй діяльності керується\~Законом України «Про ринок природного газу», Кодексом газорозподільних систем, затвердженим\~постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг(НКРЕКП) від 30.09.2015 № 2494\~тощо. Відповідно до п. 1 глави 3 розділу VI Кодексу газорозподільних систем споживачі, у тому числі побутові споживачі, для здійснення ними санкціонованого відбору природного газу з ГРМ та можливості забезпечення постачання їм природного газу їх постачальниками зобов`язані укласти договір розподілу природного газу з Оператором ГРМ; до газорозподільної системи якого в установленому законодавством порядку підключений їх об`єкт. Відповідно до п.1.1 Типового договору розподілу природного газу цей договір є публічним та регламентує порядок та умови забезпечення цілодобового доступу споживача до газорозподільної системи, розподіл (переміщення) природного газу газорозподільною системою з метою його фізичної доставки до межі балансової належності об`єкта споживача та переміщення природного газу з метою фізичної доставки оператором ГРМ обсягів природного газу до об`єктів споживачів, а також правові засади санкціонованого відбору природного газу з газорозподільної системи. Цей Договір є договором приєднання, що укладається з урахуванням вимог статей\~633, 634, 641,642 Цивільного Кодексу України\~на невизначений строк. Фактом приєднання споживача до умов цього Договору (акцептування договору) є вчинення споживачем будь-яких дій, які засвідчують його бажання укласти Договір, зокрема надання підписаної Споживачем заяви-приєднання за формою, наведеною у додатку 1(для побутових споживачів) або удодатку 2 (для споживачів, що не є побутовими) до цього Договору, яку в установленому порядку Оператор ГРМ направляє споживачу Інформаційним листом за формою, наведеною удодатку 3до цього Договору, та/або сплата рахунка оператора ГРМ, та/або документально підтверджене споживання природного газу (п. 1.3. Договору). Відповідно до пункту 7 глави 3 Розділу 6 Кодексу ГРМ фактом приєднання споживача до умов договору розподілу природного газу (акцептування договору) є вчинення споживачем будь-яких дій, які засвідчують його бажання укласти договір розподілу природного газу, зокрема повернення підписаної заяви-приєднання, сплата рахунку Оператора ГРМ та/або документально підтверджене споживання природного газу. Згідно з підписаною 01.04.2016 року [PERSON] заяви-приєднання до умов договору розподілу природного газу(для побутового споживача) та акту№ 320 від 13.07.2018 року інвентаризації домоволодіння за адресою: [ADDRESS] (раніше [PERSON] ) опалювальна площа домоволодіння складає 29,4 кв.м, кількість зареєстрованих осіб 4(а.с.10,15-16). 23.01.2019 року при обстеженні домоволодіння відповідача за адресою: [ADDRESS] (раніше К. Лібкнехта) представниками АТ «Харківгаз» в присутності відповідача виявлено несанкціонований газопровід, проведений шляхом прихованих заходів, а саме: встановлено перехідний патрубок з пластику замість лічильника газу. Вказане забезпечує не облікову подачу природного газу до вказаного помешкання, про що складено акт про порушення № 1095, в якому зазначено, що до акту про порушення додається фото та відео(а.с.57). В акті про порушення зазначено: показникина час складання акту -3076,20 куб.м, а також дату засідання комісії Оператора ГРМ з розгляду цього Акту\~25.02.2019 о 10.00 год. На засідання комісії запрошується споживач або уповноважена ним особа. У разі неявки на засідання комісії цей Акт розглядається без участі споживача або уповноваженої особи. Вказаний акт підписаний Солодовніковим С.С. без зауважень(а.с. 8-9). Газопостачання за даною адресою було припинено шляхом встановлення інвентарної заглушки та 23.01.2019 складений акт про відключення об`єкту споживача, який також підписаний Солодовніковим С.С. без зауважень та заперечень(а.с.11). Відповідно до пп. 4 п. 1 глави 2 розділу XI Кодексу газорозподільних систем, до порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з ГРМ (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу, належать: 1)\~наявність несанкціонованого газопроводу; 2)\~несанкціоноване відновлення газоспоживання; 3)\~несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (комерційного ВОГ, зокрема лічильника газу); 4)\~несанкціоноване підключення газових приладів на об`єкті споживача, який обліковується за нормами споживання; 5)\~несанкціоноване підключення газових приладів, внаслідок якого перевищується діапазон обчислення вузла обліку (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення вузла обліку); 6)\~використання природного газу споживачем за відсутності чи після розірвання договору розподілу природного газу. 25.02.2019 року відбулося засідання комісії Чугуївського відділення АТ «Харківгаз» з розгляду актів про порушення та проведення перерахунку донарахувань, на якому розглянуто Акт про порушення від 23.01.2019 № 1095. За результатами розгляду комісією цього Акту прийнято рішення про задоволення вказаного акту та його визнано таким, що відповідає Кодексу ГРС, а саме: п.п. 1 п. 1 гл. 2 розділу ХІ - наявність несанкціонованого газопроводу, який проведено шляхом неприхованих заходів, а саме встановлено перехідний патрубок з пластику замість лічильника газу. Також проведено донарахування [PERSON] необлікованого об`єму природного газуза цінами закупівлі природного газу ПАТ «Харківгаз» за період з 24.07.2018 по 23.01.2019 в обсязі 1728,11 куб.м, вартістю 24148,83 грн., про що складено протокол засідання та акт-розрахунок9а.с. 12-14). Зазначена сума відповідачем не сплачена. На виконання вимог Кодексу газорозподільних систем 28.02.2019 року Чугуївським відділенням АТ «Харківгаз» відповідачу [PERSON] була направлена вимога про погашення заборгованості у розмірі 24\~148,83 грн., в якій зазначено про те, що у разі несплати коштів АТ «Харківгаз» буде вимушено звернутися до суду для примусового стягнення заборгованості (а.с. 17). Відповідно до\~п.3 ч.2 статті 13\~Закону України\~«Про ринок\~природного газу» \~споживач зобов`язаний не допускати несанкціонованого відбору природного газу та у разі порушення або невиконання своїх обов`язків споживач несе відповідальність згідно із законом. Вимогами ч. 1\~ст. 714 ЦК України\~передбачено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Статтею 509 ЦК України\~визначено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Відповідно до ч. 1\~ст.\~526\~ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно п. 4 ч. 1\~ст.\~611\~ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема - відшкодування збитків. Відповідно до\~ст.\~1166\~ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними діями чи бездіяльністю фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно ч. 1\~ст.\~81\~ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст.\~76\~ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Згідно зі ст.77\~ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Відповідно до вимог ст.\~79\~ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Відповідно до\~ст.\~81\~ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених\~ст. 82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті\~263\~ЦПК\~України). У постанові Верховного Суду від 05 квітня 2021 року у справі № 200/21020/15-ц зазначено, що у позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі.Отже, процесуальне правонаступництво тісно пов`язане з матеріальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому, незалежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.Таким чином, процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи в порядку статті 55\~ЦПК\~України можливе шляхом залучення правонаступника померлої сторони (учасника) та лише за умови, що смерть фізичної особи настала після звернення позивача до суду та відкриття провадження у справі, адже залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства, є порушенням прав, свобод та інтересів третіх осіб. Як вбачається з відповіді від 17.10.2023 Чугуївського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Чугуївському районі Харківської області в архівному фонді Відділу наявний актовий запис про смерть № 853 від 09.11.2021 року відносно [PERSON] , [INFO] , складеного Чугуївським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Чугуївському районі Харківської області. З повідомлення від 13.02.2024 р. № 256/01-16 Чугуївської державної нотаріальної контори Харківської області вбачається, що після померлого [INFO] [PERSON] спадкоємці: [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , які зареєстровані за адресою: [ADDRESS] , спадщину прийняли фактично, тим, що відповідно до вимог ст. 128 ЦК України постійно проживали разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини. Заведена спадкова справа за №300/2023. 24 серпня 2023 року видані свідоцтва про право на спадщину за законом на ім`я вищевказаних спадкоємців: на 12/18 частку жилого будинку дружині, по частки автомобіля дітям. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті(стаття 1218 ЦК України). Спадкоємці, які прийняли спадщину, не відмовились від її прийняття, замінюють спадкодавця у всіх правовідносинах, що існували на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок смерті спадкодавця. Відповідно до\~ч.1та\~ч.4\~ статті\~1231\~ЦК до\~спадкоємця переходить\~обов`язок\~відшкодувати майнову\~шкоду (збитки),\~яка була\~завдана спадкодавцем. Майнова та моральна шкода, яка була завдана спадкодавцем, відшкодовується спадкоємцями у межах вартості рухомого чи нерухомого майна, яке було одержане ними у спадщину. У постанові Верховного Суду від 08.05.2019 у справі № 205/9764/16-ц зазначено: « Тлумачення частини першої статті 1231 ЦК України свідчить, що законодавець не деталізує того, обов`язки в яких зобов`язаннях переходять в порядку спадкування договірних чи недоговірних. Власне, відсутні будь-які передумови для обмеження законодавцем переходу в порядку спадкового правонаступництва обов`язку відшкодувати майнову шкоду (збитки) в договірних чи недоговірних зобов`язаннях. Такий висновок підтверджується й системним аналізом випадків використання законодавцем словосполучення «майнова шкода», наприклад, у статтях 22, 623, 1166, 1177 ЦК України». В матеріалах справи відсутні відомості та докази про погашення позивачу правонаступниками [PERSON] боргу спадкодавця шляхом здійснення одноразового платежу відповідно до ст. 1282 ЦК України. З урахуванням викладеного, суд вважає, що з відповідачів як правонаступників [PERSON] у солідарному порядку підлягає стягненню вартість не облікованого (донарахованого) обсягу природного газу в розмірі 24148,83 грн. за період з 24.07.2018 року по 23.01.2019 року. Позивачем були понесені витрати по сплаті судового збору у розмірі 1921,00 грн., які підлягають стягненню з відповідачів відповідно до вимог\~ст. 141 ЦПК України.

Outcome: approved