Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-28 00:00:00

Благодійна організація «Благодійний фонд «МІРА ХЕЛП»» (далі - БФ «МІРА ХЕЛП») звернулася до суду з вказаним позовом до [PERSON] та свої вимоги мотивує тим, що організація створена 13 травня 2022 року та відповідно до установчих документів, основними напрямками її діяльності є доставка гуманітарної допомоги для потреб Збройних сил України, інших утворених відповідно до законів України військових формувань, фізичним особам, територіальним громадам, неприбутковим організаціям. Так, починаючи з моменту створення та по сьогоднішній день позивач, як самостійно, так і у співпраці з іншими благодійними та волонтерськими організаціями, постійно надає благодійну допомогу військовослужбовцям, що підтверджується численними подяками. Одним з напрямів діяльності позивача є доставка, за замовленням волонтерських організацій, основи для виготовлення маскувальних сіток. У квітні 2023 року відповідач у телефонному режимі звернувся до керівництва БФ «МІРА ХЕЛП» з проханням надати допомогу отримати від Литовського благодійного фонду 1K.lt кілька основ для плетіння маскувальних сіток. Під час телефонних перемовин між засновником позивача та керівником Литовського благодійного фонду 1K.lt було домовлено, що благодійний фонд 1K.lt закупить на направить на адресу БФ «МІРА ХЕЛП» основи для маскувальних сіток. На початку червня 2023 року основи для виготовлення маскувальних сіток у кількості 28 штук прибули до України, за погодженням з литовськими колегами, позивач отримав право розпоряджатися ними на власний розсуд. Враховуючи відсутність зв`язку з відповідачем та відсутність місця зберігання, керівництвом БФ «МІРА ХЕЛП» було прийнято рішення передати основи для виготовлення маскувальних сіток на зберігання до Сумського ЗЗСО І-ІІІ ступенів № 2 СМР. 19 червня 2023 року [PERSON] зателефонував засновнику БФ та повідомив, що готовий забрати основи для виготовлення маскувальних сіток. Засновником БФ «МІРА ХЕЛП» було надано йому контактний номер представника Сумського ЗЗСО I-III ступенів № 2 СМР для узгодження дати і часу, коли можна буде забрати вищевказану благодійну допомогу. При цьому засновником БФ «МІРА ХЕЛП»» та представником Сумського ЗЗСО І-ІІІ ступенів № 2 СМР попередньо було узгоджено, що 50 % основ вона віддасть [PERSON] , а решту залишить собі з метою виготовлення маскувальних сіток для ЗСУ волонтерською організацією, що працює при навчальному закладі. Після розмови з представником Сумського ЗЗСО І-ІІІ ступенів № 2 СМР відповідач зателефонував керівництву БФ «МІРА ХЕЛП» та повідомив, що йому необхідна вся кількість отриманих основ для виготовлення маскувальних сіток. В ході бесіди йому було запропоновано 2/3 від всієї кількості основ, але з даною пропозицією [PERSON] не погодився та заявив, що або він забере все, або взагалі нічого отримувати не буде. Враховуючи вищевикладене БФ «МІРА ХЕЛП» було прийнято рішення розподілити основи для виготовлення маскувальних сіток між волонтерськими організаціями, які займаються їх виготовленням, що підтверджується відповідними актами приймання-передачі. Після чого, починаючи з 31 липня 2023 року відповідач почав публікувати у групі «Життя сумських волонтерів» на Фейсбук за інтернет адресою https://m.facebook.com/groups/790440228665298?view=info&eav=AfY_G-W4FrQwn Lhu_Y_ng7IUdADUfHKvJTWrjwbeCEHj77ka8DZIaqeJUIFeCONURZE&paipv=0&refid=18&re f=group_browse, адміністратором якої він являється, дописи стосовно виготовлення та передачі маскувальних сіток, кожен з яких закінчувався фразою: «Тут повинна бути благодійна литовська основа для сіток ЗСУ від 1K.lt. але її сумські волонтери не отримали від БФ «Міра Help»». Так, даною цитатою закінчувались публікації [PERSON] від 31.07.2023, 09.08.2023, від 10.08.2023, від 16.08.2023. А от в цитаті з публікації [PERSON] від 25.08.2023: «Тут повинна бути благодійна литовська основа для сіток ЗСУ від lK.lt, але, щоб її отримати від БФ «Міра Help»,треба було погодитись віддати 30% основи для маскувальних сіток від загальної суму 1376,50-Евро 1011 метрів. Наша команда відмовилась у такому розподілу гуманітарної, благодійної допомоги» взагалі міститься необґрунтовані звинувачення в вимаганні та протиправній діяльності БФ. [PERSON] неодноразово акцентував увагу своїх читачів на тому, що БФ «МІРА ХЕЛП» не передав сумським волонтерам (не вказуючи назву конкретної волонтерської організації) основи для виготовлення маскувальних сіток, хоча ця інформація не відповідає дійсності, оскільки по-перше, [PERSON] неодноразово пропонувалося їх отримати, але він відповів відмовою, по-друге, після відмови [PERSON] основа для виготовлення маскувальних сіток була розподілена між іншими сумськими волонтерськими організаціями. Крім того, як вже писалося вище, керівник Литовського благодійного фонду lK.lt надав право позивачу здійснити розподіл основ на власний розсуд, тому цитата: «Тут повинна бути благодійна литовська основа для сіток ЗСУ від lK.lt, але, щоб її отримати від БФ «Міра Help», треба було погодитись віддати 30% основи для маскувальних сітк від загальної суму 1376,50-Евро 1011 метрів.» не має під собою жодного підґрунтя. Керівництво БФ «МІРА ХЕЛП» не вимагало від [PERSON] віддати 30% основ для виготовлення маскувальних сіток, але лише пропонувало розподілити основи таким чином, що 1/3 передавалась волонтерській організації, яка працює при Сумському ЗЗСО І-ІІІ ступенів № 2 СМР, а 2/3 самому [PERSON] . Повідомлена відповідачем в своїх публікаціях негативна та недостовірна інформація, доступ до якої має невизначене коло осіб, порушує особисті немайнові права, принижує честь і гідність та псує ділову репутацію, як самого БФ «МІРА ХЕЛП», так і його засновника, викликає у громадян, інших благодійних/волонтерських організацій та міжнародних партнерів недовіру до роботи БФ «МІРА ХЕЛП», паплюжать ділову репутацію не лише самого БФ, а й інших подібних організацій, котрі працюють на території України та кожного дня допомагають Збройним Силам України наближати перемогу. Посилаючись на вказані обставини, остаточно уточнивши позовні вимоги, просить постановити судове рішення, яким визнати недостовірною та такою, що принижує честь і гідність, та ділову репутацію БФ «МІРА ХЕЛП», інформацію, а саме цитату: «Тут повинна бути благодійна литовська основа для сіток ЗСУ від lK.lt, але її сумські волонтери не отримали від БФ «Міра Help»», яка міститься у публікаціях [PERSON] від 31.07.2023, 09.08.2023, 10.08.2023, 16.08.2023, зроблених у групі «Життя сумських волонтерів» на Фейсбук; постановити судове рішення, яким визнати недостовірною та такою, що принижує честь і гідність, та ділову репутацію БФ «МІРА ХЕЛП», інформацію, а саме цитату: «Тут повинна бути благодійна литовська основа для сіток ЗСУ від lK.lt, але, щоб її отримати від БФ «Міра Help», треба було погодитись віддати 30% основи для маскувальних сітк від загальної суму 1376.50-Евро 1011 метрів», яка міститься у публікації [PERSON] від 25.08.2023, зробленій у групі «Життя сумських волонтерів» на Фейсбук; зобов`язати відповідача не пізніше одного місяця з дня набрання рішенням суду законної сили опублікувати його резолютивну частину у групі «Життя сумських волонтерів» на Фейсбук»; стягнути з відповідача на користь позивача моральну шкоду в розмірі 1 (одна) грн.та судовий збір за подання позовної заяви у розмірі 4831,20 грн. Ухвалою Зарічного районного суду м. Суми від 10 жовтня 2023 року позовну заяву залишено без руху, надано час для усунення недоліків. 01 листопада 2023 року від представника позивача надійшли документи на виконання ухвали суду від 10 жовтня 2023 року. Ухвалою Зарічного районного суду м. Суми від 06 листопада 2023 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено до розгляду підготовче засідання на 28 грудня 2023 року о 13 год. 00 хв. 28 грудня 2023 року протокольною ухвалою суду підготовче засідання відкладене до 14 лютого 2024 року, в зв`язку з відсутністю відомостей щодо належного сповіщення відповідача про дату та час судового розгляду та його неявкою в судове засідання. Ухвалою Зарічного районного суду м. Суми від 14 лютого 2024 року закрите підготовче провадження у вказаній справі, справа призначена до судового розгляду по суті на 15 год. 00 хв. 22 квітня 2024 року. 22 квітня 2024 року протокольною ухвалою суду розгляд справи відкладено до 10 липня 2024 року 13 год. 30 хв. за клопотанням представника позивача. 10 липня 2024 року протокольною ухвалою суду розгляд справи відкладено до 17 жовтня 2024 року о 15 год.00 хв. у зв`язку з неявкою представника позивача. В зазначеному судовому засіданні представники позивача позовні вимоги підтримали та просили їх задовольнити, проти винесення заочного рішення не заперечували. Відповідач до суду не з`явився, про час та місце розгляду справи сповіщений судом належним чином. Зі згоди позивача, викладеної в письмовій заяві представника, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. Вислухавши думку осіб, які з`явилися в судове засідання, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про задоволення заявленого позову, виходячи з наступного. Частина 3 ст. 12 ЦПК України встановлює обов`язок кожної сторони довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Також згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ст. 82 цього Кодексу. Під час судового розгляду встановлено наступні обставини. БО «Благодійний фонд «МІРА ХЕЛП» створена 13 травня 2022 року, що підтверджується копією рішення засновника від 13 травня 2022 року (а.с.63), внесена до Єдиного державного Реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців га громадських формувань 18 травня 2023 року, що підтверджується копією виписки з реєстру (а.с.64). Відповідно до акту приймання-передачі № 0808/02 від 08 серпня 2023 року, БО «Благодійний фонд «МІРА ХЕЛП» в особі засновника [PERSON] (Благодійник) та Волонтерським загоном «Палаючі серця» СЗЗЗСО №2 в особі голови Прядко Н.І. (Отримувач) підписали акт приймання-передачі про наступне. Благодійник надає Отримувачу фінансову та іншу матеріальну допомогу, придбану за кошти зібрані БО «Благодійний фонд «МІРА ХЕЛП» або передану іншими Благодійними організаціями чи Фондами. Гроші були зібрані відповідно до Закону України «Про благодійну діяльність та благодійні організації», виділена допомога складається з основ для сітки маскувальної в рулонах у кількості 7 шт. (а.с.65). Відповідно до акту приймання-передачі № 0808/05 від 08 серпня 2023 року, БО «Благодійний фонд «МІРА ХЕЛП» в особі засновника [PERSON] (Благодійник) та Степанівським закладом дошкільної дошкільної освіти (ясла-садок «Орлятко» в особі [PERSON] (Отримувач) підписали акт приймання-передачі про наступне. Благодійник надає Отримувачу фінансову та іншу матеріальну допомогу, придбану за кошти зібрані БО «Благодійний фонд «МІРА ХЕЛП» або передану іншими Благодійними організаціями чи Фондами. Гроші були зібрані відповідно до Закону України «Про благодійну діяльність та благодійні організації», виділена допомога складається з основ для сітки маскувальної в рулонах у кількості 7 шт. (а.с.66). Відповідно до акту приймання-передачі № 0808/03 від 08 серпня 2023 року, БО «Благодійний фонд «МІРА ХЕЛП» в особі засновника [PERSON] (Благодійник) та БФ «Ми разом» в особі [PERSON] (Отримувач) підписали акт приймання-передачі про наступне. Благодійник надає Отримувачу фінансову та іншу матеріальну допомогу, придбану за кошти зібрані БО «Благодійний фонд «МІРА ХЕЛП» або передану іншими Благодійними організаціями чи Фондами. Гроші були зібрані відповідно до Закону України «Про благодійну діяльність та благодійні організації», виділена допомога складається з основ для сітки маскувальної в рулонах у кількості 7 шт. (а.с.67). Відповідно до акту приймання-передачі № 0808/01 від 08 серпня 2023 року, БО «Благодійний фонд «МІРА ХЕЛП» в особі засновника [PERSON] (Благодійник) та ГО «Сумська обласна асоціація випускників фізмату в особі заступника голови Лукашової Т.Д. (Отримувач) підписали акт приймання-передачі про наступне. Благодійник надає Отримувачу фінансову та іншу матеріальну допомогу, придбану за кошти зібрані БО «Благодійний фонд «МІРА ХЕЛП» або передану іншими Благодійними організаціями чи Фондами. Гроші були зібрані відповідно до Закону України «Про благодійну діяльність та благодійні організації», виділена допомога складається з основ для сітки маскувальної в рулонах у кількості 7 шт. (а.с.68). [PERSON] на сторінці Фейсбуку у групі «Життя Сумських Волонтерів» у публікації від 31 липня 2023 року стосовно виготовлення та передачі маскувальних сіток в кінці допису зазначив: «Тут повинна бути благодійна литовська основа для сіток ЗСУ від IK.lt, але її сумські волонтери не отримали від БФ «Міра Help» (а.с.76). На сторінці Фейсбуку у групі «Життя Сумських Волонтерів» у публікації від 09 серпня 2023 року відповідач стосовно виготовлення та передачі маскувальних сіток в кінці допису зазначив: «Тут повинна бути благодійна литовська основа для сіток ЗСУ від IK.lt, але її сумські волонтери не отримали від БФ «Міра Help» (а.с.77). На сторінці Фейсбуку у групі «Життя Сумських Волонтерів» у публікації від 10 серпня 2023 року відповідач стосовно виготовлення та передачі маскувальних сіток в кінці допису зазначив: «Тут повинна бути благодійна литовська основа для сіток ЗСУ від IK.lt, але її сумські волонтери не отримали від БФ «Міра Help» (а.с.78). Відповідач на сторінці Фейсбуку у групі «Життя Сумських Волонтерів» у публікації від 10 серпня 2023 року в кінці допису зазначив: «Тут повинна бути благодійна литовська основа для сіток ЗСУ від IK.lt, але її сумські волонтери не отримали від БФ «Міра Help» (а.с.79). В публікації [PERSON] від 25 серпня 2023 року на сторінці Фейсбуку у групі «Життя Сумських Волонтерів» зазначено : «Тут повинна бути благодійна литовська основа для сіток ЗСУ від lK.lt, але, щоб її отримати від БФ «Міра Help», треба було погодитись віддати 30% основи для маскувальних сіток від загальної суму 1376,50-Евро 1011 метрів. Наша команда відмовилась у такому розподілу гуманітарної, благодійної допомоги» (а.с. 80). Статтею 201 ЦК України\~передбачено, що честь, гідність і ділова репутація є особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством. Згідно із статтями\~297,\~299 ЦК України\~кожен має право на повагу до його гідності та честі, на недоторканність своєї ділової репутації. Особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством, є, зокрема, ділова репутація, ім`я (найменування), а також інші блага, які охороняються цивільним законодавством (частина перша\~статті 201 ЦК України). Частиною другою статті 34 ГК України передбачено, що дискредитацією суб`єкта господарювання є поширення у будь-якій формі неправдивих, неточних або неповних відомостей, пов`язаних з особою чи діяльністю суб`єкта господарювання, які завдали або могли завдати шкоди діловій репутації суб`єкта господарювання. Під діловою репутацією юридичної особи, у тому числі підприємницьких товариств, фізичних осіб-підприємців, адвокатів, нотаріусів та інших осіб, розуміється оцінка їх підприємницької, громадської, професійної чи іншої діяльності, яку здійснює така особа як учасник суспільних відносин. Юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи, є сукупність таких обставин: поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право. Під поширенням інформації необхідно розуміти: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі. Поширенням інформації також є вивішування (демонстрація) в громадських місцях плакатів, гасел, інших творів, а також розповсюдження серед людей листівок, що за своїм змістом або формою порочать гідність, честь фізичної особи або ділової репутації фізичної та юридичної особи. Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені). Позивач повинен довести факт поширення інформації відповідачем, а також те, що внаслідок цього було порушено його особисті немайнові права. Вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначати характер такої інформації та з`ясовувати, чи є вона фактичним твердженням чи оціночним судженням. Відповідно до частини другої\~статті 30 Закону України «Про інформацію»\~оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних,\~\~критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовно-стилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та їх правдивість не доводиться. Статтею 10\~Конвенції про\~захист прав\~людини і\~основоположних свобод (далі - Конвенція) передбачено, що кожен має право на свободу вираження поглядів. Це право включає свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади і незалежно від кордонів. Здійснення цих свобод, оскільки воно пов`язане з обов`язками і відповідальністю, може підлягати таким формальностям, умовам, обмеженням або санкціям, що встановлені законом в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадської безпеки, для охорони порядку або запобігання злочинам, для охорони здоров`я або моралі, для захисту репутації або прав інших осіб, для запобігання розголошенню конфіденційної інформації або підтримання авторитету і безсторонності суду і є необхідним в демократичному суспільстві. Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини свобода вираження поглядів є однією з важливих засад демократичного суспільства та однією з базових умов прогресу суспільства в цілому та самореалізації кожної окремої особи. Відповідно до пункту 2 статті 10 Конвенції вона стосується не тільки «інформації» чи «ідей», які сприймаються зі схваленням чи розглядаються як необразливі або нейтральні, але й тих, які можуть ображати, шокувати чи непокоїти. Саме такими є вимоги плюралізму, толерантності та широти поглядів, без яких немає «демократичного суспільства» (рішення у справі «Карпюк та інші проти України\~\~від 06 жовтня 2015 року). Як зазначено в рішеннях Європейського суду з прав людини (справи Лінгенса, Де Гаєс і Гійзельс, Гудвіна, Прагер і Обершлік) свобода вираження поглядів, гарантована пунктом 1 статті 10, становить одну з основних підвалин демократичного суспільства й одну з принципових умов його розвитку та умов реалізації кожної особи. За умови додержання пункту 2 свобода вираження стосується не лише тієї «інформації» чи тих «ідей», які отримані належним чином або розглядаються як необразливі чи незначні, а й тих, що викликають образу, обурення або неспокій. Такими є вимоги плюралізму, терпимості й широти поглядів, без яких «демократичне суспільство» неможливе. Повинно бути зроблене чітке розмежування між констатацією фактів та оціночними судженнями. У той час як наявність фактів може бути продемонстровано, достовірність оціночних суджень не піддається доведенню. Вимогу доводити достовірність оціночних суджень неможливо виконати, вона порушує свободу думки як таку, що є базовою частиною права, гарантованого статтею 19 (Lingens, citedabove, p. 28, пункт 46). Суд враховує при цьому правову позицію Європейського суду з прав людини щодо різниці між поняттями «оціночне судження» та «фактів». Так, у пункті 39 рішення Європейського суду з прав людини від 28 березня 2013 року у справі «Нова Газета і Бородянський проти Росії» вказано, що правдивість оціночних суджень не піддається доведенню і їх потрібно відрізняти від фактів, існування яких може бути доведено.\~У пункті 75 рішення Європейського суду з прав людини від 12 липня 2001 року у справі «Фельдек проти Словаччини» суд зазначав, що на відміну від оціночних суджень, реальність фактів можна довести. Отже, при оцінці твердження про поведінку третьої особи, деколи може бути важко віднайти різницю між оцінкою фактів та оціночними судженнями. Проте навіть оціночне судження може бути надмірним, якщо воно не має під собою фактичних підстав. (Jerusalem v. Austria, no. 26958/95, n. 43, ECHR 2001-11). У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Lingens v. Austria» зазначено, що суду необхідно розрізняти факти та оціночні судження. Існування фактів можна довести, а правдивість критичного висловлювання не можна. Вимога доводити правдивість критичного висловлювання є неможливою для виконання і порушує свободу на власну точку зору, що є фундаментальною частиною права, захищеного статтею 10 Конвенції. У даній справі ЄСПЛ вказав, що: «Суд повинен нагадати, що свобода вираження поглядів гарантована пунктом 1 статті 10, становить одну\~\~з основних підвалин демократичного суспільства й одну з принципових умов його розвитку та умов самореалізації кожної особи. За умови додержання пункту\~ 2 свобода вираження стосується не лише тієї «інформації» або тих «ідей», які отримані належним чином або розглядаються як необразливі чи незначні, а й тих, що викликають образу, обурення або неспокій. Такими є вимоги плюралізму, терпимості\~\~і широти поглядів, без яких «демократичне суспільство» неможливе». Так, фактичне твердження - це логічна побудова та викладення певного факту чи групи фактів. Факт - це явище об`єктивної дійсності, конкретні життєві обставини, які склалися у певному місці та часі за певних умов. Враховуючи те, що факт, сам по собі, є категорією об`єктивною, незалежною від думок та поглядів сторонніх осіб, то його відповідність дійсності може бути перевірена та встановлена судом. Судження - це те ж саме, що й думка, висловлення. Воно являє собою розумовий акт, що має оціночний характер та виражає ставлення того, хто говорить, до змісту висловленої думки і напряму, пов`язаними із такими психологічними станами, як віра, впевненість чи сумнів. Оцінити правдивість чи правильність судження будь-яким шляхом неможливо, а тому воно не входить до предмета судового доказування. Оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовно-стилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження також користуються захистом - це передумова плюралізму поглядів. Європейський суд з прав людини 02 червня 2016 року (остаточне - 17 жовтня\~\~2016 року) ухвалив рішення у справі № 61561/08 «Інститут економічних реформ проти України», де, розглядаючи питання забезпечення балансу між свободою вираження поглядів та захистом репутації особи, зазначив, що відповідно до пункту 2 статті 10 Конвенції існує мало можливостей для обмеження політичних висловлювань чи дебатів з питань, що становлять суспільний інтерес, при цьому високий рівень захисту свободи вираження поглядів буде надаватися у випадках, коли висловлювання стосуються питання, що становить суспільний інтерес. У цьому рішенні суд проводить відмінність між твердженнями про факти і оціночними судженнями. Існування фактів можна довести, тоді як правдивість оціночних суджень не підлягає доведенню. Оціночне судження не може бути доведене, це порушує саму свободу думки, яка є основною частиною права, гарантованого статтею 10 Конвенції. Для того, щоб розрізняти фактичне твердження і оціночне судження, необхідно брати до уваги обставини справи і загальний тон зауважень, оскільки твердження про питання, що становлять суспільний інтерес, є оціночними судженнями, а не констатацією фактів. Під час судового розгляду встановлено, що інформація, поширена відповідачем щодо позивача, а саме: «Тут повинна бути благодійна литовська основа для сіток ЗСУ від 1K.lt, але, щоб її отримати від БФ «Міра Help», треба було погодитись віддати 30% основи для маскувальних сіток від загальної суму 1376,50-Евро 1011 метрів» здійснена у спосіб категоричного та стверджувального висловлення у формі повідомлення про існування конкретних обставин (фактів), тобто є фактичним твердженням, а не оціночним судженням, а тому така інформація може бути перевірена на предмет достовірності. Тягар доведеності достовірності інформації, поширеної про іншу особу, лежить на тому, хто поширив таку інформацію, позивач лише доводить сам факт її поширення. Відповідач відзиву на позов не подав, ним не надано жодного доказу, який би підтверджував правдивість інформації, поширеної ним стосовно позивача, а тому поширена інформація, яка є предметом заявленого позову, є недостовірною. Зміст поширеної інформація завдає шкоди діловій репутації позивача, порочить його честь та гідність, оскільки спрямована на створення негативної соціальної оцінки діяльності позивача в очах оточуючих. Отже, оскільки за характером висловлювань і вжитих словосполучень поширена відповідачем негативна інформація про позивача є фактичними твердженнями, містить посилання на обставини, як такі, що реально існували, проте правдивість такої інформації не знайшла свого підтвердження, така інформація принижує честь, гідність та ділову репутацію позивача. Отже суд приходить до висновку, що розповсюджена відповідачем інформація щодо позивача, є такою, що ображає честь, гідність та ділову репутацію позивача, відповідачем не надано суду належних допустимих та достатніх доказів на підтвердження її достовірності, у зв`язку із чим така інформація підлягає спростуванню. Щодо позовних вимог про стягнення із відповідача на користь позивача моральної шкоди, суд зазначає наступне. Відповідно до ст. 280 ЦК України якщо фізичній особі внаслідок порушення її особистого немайнового права завдано майнової та (або) моральної шкоди, ця шкода підлягає відшкодуванню. У пункті 27 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» №1 від 27 лютого 2009 року роз`яснено, що способами захисту гідності, честі чи ділової репутації від поширення недостовірної інформації можуть бути, крім права на відповідь та спростування недостовірної інформації, також і вимоги про відшкодування збитків та моральної шкоди, заподіяної такими порушеннями як фізичній, так і юридичній особі. Зазначені вимоги розглядаються у відповідності до загальних підстав щодо відповідальності за заподіяння шкоди. У відповідності до положень ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Беручи до уваги встановлені у судовому засіданні обставини, суд вважає, що діями відповідача, які полягають у поширенні ним недостовірної та такої, що принижує честь та гідність позивача інформації, заподіяно моральні страждання, що полягають у порушенні стабільності спілкування з людьми серед яких була поширена недостовірна інформація, а тому позовні вимоги в частині відшкодування моральної шкоди підлягає задоволенню в межах заявлених ними позовних вимог. Відповідно до ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. За нормою\~ст.\~4\~ЦПК України\~кожна особа\~має право\~в порядку,\~встановленому цим\~Кодексом,\~звернутися до\~суду за\~захистом своїх\~порушених,\~невизнаних або\~оспорюваних прав,\~свобод чи\~законних інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах. На підставі ст. 141 ЦПК України, з відповідача [PERSON] підлягають стягненню на користь позивачки понесені та документально підтверджені судові витрати по сплаті судового збору у сумі 4831 грн. 20 коп. З урахуванням наведеного,

Outcome: approved