Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-27 00:00:00

17 січня 2023 року до Миргородського міськрайонного суду Полтавської області звернулася [PERSON] з позовом про поділ житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами, виділення у власність 1/2 частини в натурі, поділ прилеглої до будинку земельної ділянки та виділення у власність 1/2 частини. В обґрунтування позову позивачка зазначила, що вона є власником 1/2 частини житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами, що знаходиться за адресою [ADDRESS] Іншим співвласником є її рідна дочка, [PERSON] , відповідачка по справі. Відповідачка по справі перешкоджає їй у володінні та користуванні будинком мотивуючи тим, що порядок володіння та користування майном не визначений, тому у неї з відповідачкою виник спір щодо конкретних частин будинку, їх користування, володіння, розпорядження, тобто виникла необхідність його поділу. Крім цього виникає спір щодо користування прилеглою до будинку земельною ділянкою. Ухвалою суду від 14.02.2023 відкрито провадження у справі та призначено проведення підготовчого судового засідання. В ході розгляду справи ухвалою суду від 24.05.2023 по справі призначено комплексну судову будівельно-технічну експертизу. За наслідками її проведення експертом складено висновок № 30 від 25.01.2024. В уточненій позовній заяві позивач просила поділити житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами, що знаходиться за адресою [ADDRESS] , виділивши їй у власність 1/2 частину будинку по варіанту № 2 експертного висновку, що позначений червоним кольором та поділити земельну ділянку, яка є прилеглою до будинку, що виділена для його обслуговування виділивши їй у власність її частину по варіанту № [NUMBER] (зафарбована в червоний колір). В судовому засіданні позивач та її представник адвокат Яковенко Г.М. позовні вимоги підтримали та просили поділити житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами, виділивши позивачу у власність 1/2 частину будинку по варіанту № 2 експертного висновку, що позначений червоним кольором та поділити земельну ділянку, яка є прилеглою до будинку, виділивши їй у власність її частину по варіанту, № 2 зафарбовану в червоний колір, оскільки даний варіант є для неї найбільш зручним . Однак зазначали, що не має можливості сплатити грошову компенсацію на користь відповідача, частка якої зменшиться. Відповідач в судовому засіданні просила відкласти розгляд справи, у зв`язку з неявкою її представника та не погодилась із запропонованим варіантом позивача. Вважала, що будинок потрібно поділити порівну, для неї більш вигідний варіант №1 виділений червоним кольором, де є приміщення кухні, оскільки вона здійснювала за свій рахунок підведення води. Оцінюючи доводи сторони відповідача, суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справи. Розумність строків є однією із засад цивільного судочинства. Справа перебуває в провадженні суду протягом досить тривалого часу, а тому сторона відповідача мала вдосталь часу та можливість надати суду свої доводи. Разом з тим, процесуальна участь сторони відповідача зводиться до постійного подання представником заяв про відкладення розгляду справи. В свою чергу суд вважає, що відповідні обставини не є такими, що об`єктивно перешкоджають розгляду справи, відповідна процесуальна поведінка сторони суперечить завданням цивільного судочинства. Тому розгляд справи здійснюється у відсутність представника відповідача. Заслухавши пояснення позивача та її представника, відповідача, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків. Судом встановлено, що відповідно до рішення Миргородського міськрайонного суду від 14.12.2021 [PERSON] є власником 1/2 частини житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами, що знаходиться за адресою [ADDRESS] (а.с. 9-11). Іншим співвласником є відповідач [PERSON] . З інвентаризаційної справи на будинковолодіння за адресою: [ADDRESS] станом на 26.02.2019 вбачається, що до складу спірного будинковолодіння входять наступні об`єкти нерухомого майна: житловий будинок літ. «Д-1», прибудова літ «д», тамбур літ. «д1», погріб літ. «Е», убиральня літ. «Г», навіс літ «Ж», огорожа №1, колодязь питний №2, ворота №3, трубопровід вимощення №5. Між сторонами виник спір з приводу порядку користування спільним майном та прибудинковою земельною ділянкою. Позивачка наполягає на поділі житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами та земельної ділянки, для обслуговування будинку. Оцінюючи встановленні обставини суд зауважує наступне. Щодо виділу частки зі спільного майна. Відповідно до ст.41 Конституції України, ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, ратифікованих Законом України від 17.07.1997року №475/97-ВР, кожна фізична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Відповідно до ч. 1 ст. 386 ЦК України, держава забезпечує рівний захист прав усіх суб`єктів права власності. Згідно з ст. 358 ЦК України, право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Відповідно до ст. 355 ЦК України, майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Відповідно до ст. 356 ЦК України, власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Відповідно до ст. 361 ЦК України, співвласник має право самостійно розпоряджатися своєю часткою у праві спільної часткової власності. Відповідно до ст. 364 ЦК України, співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. У відповідності до ч.1 ст. 183 ЦК України, подільною є річ, яку можна поділити без втрати її цільового призначення. Згідно роз`яснень, викладених в п. п. «; а » п. 12, п. 14 постанови Пленуму Верховного суду України від 22.12.1995 р. № 20 « Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності » та п. 6 постанови Пленуму Верховного Суду від 04.10.1991 р. № 7 « Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на житловий будинок » про те, при вирішенні справ про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, судам належить мати на увазі, що, виходячи зі змісту ст.115 ЦК, це можливо, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом (квартиру). Виділ також може мати місце при наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири. При неможливості виділу частки будинку в натурі або встановлення порядку користування ним, власнику, що виділяється, за його згодою присуджується грошова компенсація. Розмір грошової компенсації визначається за угодою сторін, а при відсутності такої угоди - судом по дійсній вартості будинку на час розгляду справи. Під дійсною вартістю будинку розуміється грошова сума, за яку він може бути проданий в даному населеному пункті чи місцевості. Для її визначення при необхідності призначається експертиза. За результатами експертного дослідження №30 від 25.01.2024, встановлено можливість виділу частки позивачки в окремий об`єкт нерухомості та запропоновано два варіанти розподілу наведені в додатках до висновку №1,2. Варіант №1 із незначним відступом від ідеальних частин співвласників, варіант №2 із значним відступом від ідеальних частин співвласників. Оскільки в ході судового розгляду була встановлена можливість виділення частки зі спільного майна, в окремий об`єкт нерухомості без втрати свого цільового призначення, тому суд вбачає підстави для часткового задоволення вимог позивачки щодо поділу нерухомого майна. Позивачка наполягала на варіанті поділу № 2, що позначений червоним кольором у Додатку № 2 до експертного дослідження № 30 від 25.01.2024, однак вказувала що не має можливості сплатити грошову компенсацію на користь відповідача частка якої зменшиться. Відповідачка вважала для неї зручним варіант розподілу №1 виділений червоним кольором. Суд не погоджується з думкою позивача про доцільність розподілу будинку у відповідності до варіанту № 2 що наведений у Додатку № 2 до експертного дослідження № 30 від 25.01.2024, та вважає за доцільне здійснити розподіл житлового будинку у відповідності до варіанту № [NUMBER] , що наведений у Додатку № 1 до експертного дослідження (де синім кольором позначена частина будинку, що виділяється позивачці [PERSON] , а червоним відповідачці [PERSON] ), так як він передбачає мінімальний відступ від ідеальних часток співвласників, а також менш значний обсяг будівельних робіт по переобладнанню виділених приміщень в окремі об`єкти нерухомого майна, в порівнянні з іншим варіантом, та передбачає менший розмір грошової компенсації на користь співвласника частка якого зменшилась. Згідно варіанту розподілу житлового будинку [ADDRESS] , яка зазначена і виділена синім кольором у додатку № 1 до висновку комплексної судової оціночно-будівельної, будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи № 30 від 25.01.2024 необхідно виділити [PERSON] в її особисту приватну власність, її частку у розмірі 1/2 частини житлового будинку, що складається з приміщень у житловому будинку «Д-1» загальною площею 25,5 кв.м, а саме: кімнату 1-4 площею 7,5 кв.м.; коридор 1-5 площею 5,0 кв.м., кімнату 1-6 площею 13,0 кв.м.; в частині прибудови «д» загальною площею 12,3 кв.м.: коридор 1-1 4,8 кв.м.; ванну 1-2 4,9 кв.м., котельню 1-3 2,6 кв.м., тамбур 1 «д1» 3,3 кв.м, убиральню «Г», частину колодязю питного №2, частину воріт №3, частину трубопроводу №4, частину вимощення №5. Згідно варіанту розподілу житлового будинку [ADDRESS] , яка зазначена і виділена червоним кольором у додатку № 1 до висновку комплексної судової оціночно-будівельної, будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи № 30 від 25.01.2024 необхідно виділити [PERSON] в її особисту приватну власність, її частку у розмірі 1/2 частини житлового будинку, що складається з приміщень у житловому будинку «Д-1» загальною площею 22,0 кв.м, а саме: кімнату 1-7 площею 22,0 кв.м. в частині прибудови «д» загальною площею 10,4 кв.м.: кухню 1-8 10.4 кв.м., погріб «Е», навіс «Ж», огорожу №1, частину колодязю питного №2, частину воріт №3, частину трубопроводу №4, частину вимощення №5. Здійснюючи розподіл будинку та виділ часток співвласників у відповідності до варіанту № 1, що наведений у Додатку № 1 до експертного дослідження №30 від 25.01.2024, суд одночасно покладає на сторін провести ряд будівельних робіт, визначених експертом, а саме: -закласти дверний отвір із коридору 1-1 площею 4,8 кв.м в кухню 1-8 площею 10,4 кв.м., дверний отвір із коридору 1-5 площею 5,0 кв.м, в кімнату 1-7 площею 22,0 кв.м.; -приміщеннях кімнати 1-4 площею 7,5 кв. м, коридору 1-5 площею 5,0 кв. м, кімнати 1-6 площею 13.0 кв. м здійснити перепланування з улаштуванням приміщень: кухні 1-4 площею 7,0 кв. м, коридору 1-5 площею 4,6 кв. м, житлової кімнати 1-6 площею 14,0 кв. м; -улаштувати дверний проріз із кухні 1-8 площею 10,4 кв. м. на вулицю з встановленням подвійних дверей та в кімнату 1-7 площею 22,0 кв. м; -в кімнаті 1-7 площею 22,0 кв. м здійснити перепланування, розділивши дане приміщення на кімнату площею 17,1 кв. м та санвузол площею 4,9 кв. м; -[PERSON] та [PERSON] обладнати самостійні системи електропостачання з встановленням лічильників в межах виділених частин та системи опалення. Підземні мережі газопостачання, водопостачання та водовідведення залишити в спільному володінні [PERSON] та [PERSON] . Межа розподілу горища проходить у відповідності до лінії розподілу житлового будинку без улаштування перегородки, згідно з протипожежними нормами. Враховуючи що поділ будинку здійснюється з відступом від ідеальних часток співвласників, суд одночасно вирішує питання про стягнення грошової компенсації на користь співвласника частка якого зменшилася. Так, у висновку експерта, встановлено, що за варіанту поділу № 1 наведеного у Додатку № 1 до експертного дослідження №30 від 25.01.2024 частка майна, яка відводиться першому співвласнику 53/100 (в даному випадку [PERSON] ) на 11292 грн є меншою від частки, яка виділяється другому співвласнику 47/100 ( [PERSON] ). У постанові Верховного Суду України від 03 квітня 2013 року в справі № 6-12цс13 зроблено висновок, що "у разі виділу співвласник отримує свою частку у майні в натурі і вибуває зі складу учасників спільної власності. За всіма іншими співвласниками спільна власність при виділі частки зберігається. На відміну від виділу, за якого право власності припиняється лише для того співвласника, частка якого виділяється зі спільної власності, у разі поділу спільна часткова власність припиняється для всіх її учасників (стаття 367 ЦК України). Виділ часток (поділ) жилого будинку, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку зі самостійним виходом (квартиру) або у разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників з урахуванням конкретних обставин, поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась. Відтак визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування будинком, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників". У постанові Верховного Суду України від 16 листопада 2016 року у справі № 6-1443цс16 зроблено висновок, що "виділ часток (поділ) нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін буде виділено нерухоме майно, яке за розміром відповідає розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників, то з урахуванням конкретних обставин такий поділ (виділ) можна провести зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась. Отже, визначальним для виділу частки або поділу нерухомого майна в натурі, яке перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування майном, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу майна відповідно до часток співвласників. Оскільки учасники спільної часткової власності мають рівні права щодо спільного майна пропорційно своїй частці в ньому, то, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), суд повинен передати співвласнику частину нерухомого майна, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо, без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню майна. Якщо в результаті поділу (виділу) співвласнику передається частина нерухомого майна, яка перевищує його частку, суд стягує з нього відповідну грошову компенсацію і зазначає в рішенні про зміну часток у праві власності на це майно". Таким чином з позивача на користь відповідача слід стягнути грошову компенсацію в розмірі 11292 грн. у зв`язку з відхиленням виділу майна від ідеальних часток співвласників. У зв`язку з виділенням часток співвласників в окремі об`єкти нерухомості право спільної часткової власності сторін на відповідний житловий будинок припиняється. Щодо поділу земельної ділянки для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд. Судом встановлено, що спірний житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, знаходиться по [ADDRESS] . Спірне майно побудоване на земельній ділянці особистої приватної власності, яка належала спадкодавцю [PERSON] , спадкоємцями якого є сторони по справі. Оскільки поділ житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами підлягає розподіл за варіантом № [NUMBER] , тому з урахуванням даного варіанту поділу, земельна ділянка площею 0,0944 га, кадастровий номер 5310900000:50:059:0015 підлягає поділу за варіантом №1 висновку комплексної судової оціночно-будівельної, будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи № 30 від 25.01.2024 В спільному володінні співвласників необхідно залишити земельну ділянку загальною площею 84 кв. м (на плані жовтого кольору під ділянкою для проходу, проїзду, обслуговування будівель). Виділити [PERSON] земельну ділянку, згідно варіанту розподілу земельної ділянки № [NUMBER] , яка зазначена і виділена синім кольором у додатку № 3 до висновку комплексної судової оціночно-будівельної, будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи № 30 від 25.01.2024, загальною площею 430 кв.м. з наступними межами: з боку земельної ділянки [PERSON] довжина межової лінії складає: 2,94 м; з боку земельної ділянки, що пропонується виділити другому співвласнику довжина межової лінії складає: 44,0, 9,97м; з боку земельної ділянки спільного володіння довжина межової лінії складає: 2,90м, 3,0м, 1,65м, 2,40м, 1,65м; з боку земельної ділянки, що пропонується другому співвласнику довжина межової лінії складає: 0,4м, 10,01м, 2,0м, 5,97м, 12,07м; з боку земельної ділянки спільного володіння довжина межової лінії складає: 3,80м; з боку земель міста (вул. Острівна) довжина межової лінії складає: 17,61м; з боку земельної ділянки [PERSON] довжина межової лінії складам: 1,77м, 42,28м, 16,71м. Площа безпосередньо відокремленої частини земельної ділянки складає 430 кв. м. 1/2 частина площі земельної ділянки спільного володіння складає 42 кв. м. (84/2). У володіння [PERSON] виділяється земельна ділянка площею 472 м2 (430+42), або 0,0472 га, що відповідає 1/2 частині (944x1/2-472). Виділити [PERSON] земельну ділянку, згідно варіанту розподілу земельної ділянки № [NUMBER] , яка зазначена і виділена червоним кольором у додатку № 3 до висновку комплексної судової оціночно-будівельної, будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи № 30 від 25.01.2024, загальною площею 430 кв.м., яка складається із трьох частин. Перша земельна ділянка розташована під частиною житлового будинку літ. «Д,д» та ділянкою, що прилягає і описується наступними межами: з боку земельної ділянки, що пропонується виділити першому співвласнику: 0,4м, 10,01м, 2,00м, 5,97м, 12,07м.: з боку земельної ділянки спільного володіння довжина межової лінії складає: 2,0м, 3,6м. Друга земельна ділянка розташована під погрібом літ. «Е» та ділянкою, що прилягає і описується наступними межами: з боку земельної ділянки [PERSON] довжина межової лінії складає: 5,22м, 7,42м, 4,71м; з боку земельної ділянки , спільного володіння довжина межової лінії складає: 10,2м.. Третя земельна ділянка оптується наступними межами: з боку земельної ділянки [PERSON] довжина межової лінії складає: 3.00м; з боку земельної ділянки [PERSON] довжина межової лінії складає: 15,51м; з боку земельної ділянки [PERSON] довжина межової лінії складає: 26,01м.; з боку земельної ділянки спільного володіння довжина межової лінії складає: 7,56м; з боку земельної ділянки, і що пропонується першому співвласнику довжина межової лінії складає: 9,97м, 44,0м. Площа безпосередньо відокремленої частини земельної ділянки складає 430 кв.м. (72+42+316). 1/2 частина площі земельної ділянки спільного володіння складає 42 м2 (84/2). У володіння [PERSON] виділяється земельна ділянка площею 472 кв.м. (430+42), або 0,0472 га, що відповідає 1/2 частині (944x1/2-472). Частки співвласників при цьому будуть складати: у [PERSON] - 1/2, що складає площу 0,0472 га (472 кв.м.); у [PERSON] - 1/2, що складає площу 0,0472 га (472 кв. м.). Розподіляючи судові витрати суд керується наступним. У відповідності до статті 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, зокрема, пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи. Позивачем при зверненні до суду сплачено судовий збір у сукупному розмірі 1815,60 грн. Разом з тим, у справі було проведено експертне дослідження, вартість яких складає 6200,00 грн, що підтверджується відповідними квитанціями. У відповідності до ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Зважаючи на вищевикладене, з відповідача на користь позивача слід стягнути судові витрати сукупний розмір яких складає 8015,60 грн, що пропорційно до кількості задоволених позовних вимог.

Outcome: partial