Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-06 00:00:00

Представник позивачки [PERSON] , адвокат Присяжнюк А.В., звернулась до суду з позовною заявою до [PERSON] , в якій просить розірвати шлюб між позивачкою та відповідачем, зареєстрований 27.11.2020 Печерським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис № 1678. Стислий виклад позиції сторін. В обгрунтування позовних вимог представник позивачки зазначає, що 27.11.2020 між [PERSON] та [PERSON] укладено шлюб, який зареєстровано Печерським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ). У зв`язку з укладенням шлюбу прізвище позивачки не змінювалось. Від спільного шлюбу діти відсутні. Спільне життя позивачки з відповідачем не склалося, тому що виникли різні погляди на сімейне життя та обов`язки. На підставі чого в сім`ї відбувалися сварки, які поступово призвели до того, що позивачка та відповідач стали зовсім чужими людьми. Можливості зберегти сім`ю немає. Подружні відносини між позивачкою та відповідачем припинилися з березня 2022 року. Спільне господарство не ведеться. Сім`я фактично розпалася та існує лише формально, сторони проживають окремо. За таких обставин позивачка вважає, що подальше спільне життя та збереження шлюбу суперечить її інтересам. На примирення позивачка не згідна і тому просить суд не вживати заходів щодо примирення подружжя. Вважає, що шлюб необхідно розірвати. Процесуальні дії у справі. Ухвалою судді Жидачівського районного суду Львівської області Равлінка Р.Г. від 05.08.2024 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Справу постановлено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. Судове засідання для розгляду справи по суті призначено на 27.08.2024 /а. с.12-13/. Ухвалою Жидачівського районного суду Львівської області від 27.08.2024 в задоволенні клопотання відповідача [PERSON] про зупинення розгляду справи відмовлено. Справу розглядом відкладено на 08.10.2024 /а.с.34-36/. Ухвалою Жидачівського районного суду Львівської області від 08.10.2024 клопотання відповідача [PERSON] про зупинення провадження у справі у справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу залишено без розгляду /а.с.58-59/. Ухвалою Жидачівського районного суду Львівської області від 08.10.2024 позовну заяву залишено без руху та справу розглядом відкладено на 07.11.2024 /а.с.60-61/. Розгляд справи по суті відбувся 07.11.2024 без участі сторін. Позивачка [PERSON] будучи належним чином повідомленою про час та місце розгляду справи у судове засідання не з`явилася. Представник позивачки [PERSON] , адвокат Присяжнюк А.В., подала заяву у якій просить розглядати справу без участі позивачки та її представника, позовні вимоги підтримуює та просить розірвати шлюб. Відповідач, [PERSON] 05.11.2024 подав додаткові пояснення у справі, згідно яких просить відмовити в задоволені позову, оскільки знаходиться з дружиною на стадії примирення. 06.11.2024 представник позивачки [PERSON] , адвокат Присяжнюк А.В., подала заяву, згідно якої пояснила, що позивачка жодним чином не хоче мати нічого спільного з людиною, яка не поважає її, так і жінку, [PERSON] , з якою відповідач проживає та має відносини, про що її представник вже повідомляв суд. Вважає дії відповідача цинічними, який спочатку хотів зупинити провадження, щоб намагатись впливати на позивачку, а якщо не вийде, то хоча б «для поділу по кредитних зобов`язаннях», а зараз «посилається на важкий час для країни», перебуваючи у відносинах з іншою жінкою. Позивачка категорично заперечує проти зупинення провадження, проти надання строку на примирення, адже це порушує її право на свободу та особисту недоторканність, а також негативно впливає на емоційний стан позивачки, яка жодним чином не хоче будь-яких відносин з відповідачем. Збереження шлюбу проти волі позивачки є психологічним насиллям над позивачкою, яка протягом всього часу розгляду справи перебуває у стресі. Тому позивачка підтримує позовні вимоги, дійсно просить суд якнайшвидше розірвати шлюб між нею, [PERSON] , та [PERSON] . У зв`язку з неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу в порядку ст. 247 ЦПК України за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Відповідно до ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Частиною 1 ст. 223 ЦПК України встановлено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд, розглянувши матеріали справи, дав оцінку зібраним доказам, вважає, що неявка сторін не є перешкодою для розгляду справи, оскільки в матеріалах справи достатньо доказів про права та взаємовідносини сторін і позов слід задовольнити. Фактичні обставини, встановлені судом, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини. Судом встановлено, що 27.11.2020 сторони уклали шлюб, який зареєстрований у Печерському районному у місті Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про що зроблено відповідний актовий запис №1678 та видано свідоцтво про шлюб серії [NUMBER] /а.с.69/. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування Відповідно до ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Згідно із ч.ч.2,4 ст.3 СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства. Стаття 24 СК України визначає, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Відповідно до ч.1 ст. 110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Згідно із ст. 112 СК України, суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини з інвалідністю та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Відповідно до ст. 113 Сімейного кодексу України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, як розподілити між сторонами судові витрати. Так, згідно з ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оцінка доказів судом та висновки суду за результатами розгляду справи Дослідивши матеріали справи, встановлено, що розлад у сім`ї є стійким, сторони спільного господарства не ведуть, подружніх стосунків не підтримують. Сім`я фактично розпалася, а шлюб існує тільки формально, так як протягом тривалого часу між сторонами існують непорозуміння. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 26 листопада 2018 року у справі № 761/33261/16-ц (провадження № 61-33349св18) зроблено висновок по застосуванню статті 111 СК України та вказано, що «примирення подружжя здійснюється судом лише за умови, що це не суперечить моральним засадам суспільства. Суд не може примушувати дружину та чоловіка проживати разом, цікавитися обставинами їх приватного життя, вимагати надання доказів порушення сімейних обов`язків особистого характеру тощо. Закон не визначає, які саме заходи можуть застосовуватися судом для примирення подружжя. Суд звертає увагу, що поняття «моральні засади суспільства» діючим законодавством не визначено, а тому при вирішення питання чи не буде надання часу на примирення суперечити моральним засадам суспільства суд застосовує положення ст.24 Сімейного кодексу України, яке закріплює вільну згоду жінки та чоловіка на шлюб та заборону примушування жінки та чоловіка до шлюбу. Суд також враховує, що справа перебуває у судді з 01.08.2024 та по справі призначались три судові засідання і позивачка щоразу вказувала на те, що даний шлюб суперечить її інтересам і примирення між нею та відповідачем є неможливим. Одночасно суд критично оцінює додаткові пояснення відповідача [PERSON] , що він знаходиться з дружиною на стадії примирення, оскільки такі спростовуються письмовими поясненнями позивачки. Отже, беручи до уваги категоричне заперечення позивачки щодо можливості для примирення подружжя, аналізуючи наведені докази, встановивши дійсні мотиви розірвання шлюбу та з`ясувавши фактичні взаємини подружжя, суд вважає, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу є неможливим і недоцільним, суперечило б інтересам позивачки, а тому позовні вимоги останньої є обґрунтованими та підлягають задоволенню, відтак суд вважає що даний шлюб суперечить інтересам позивачки внаслідок чого шлюб між сторонами слід розірвати. Окрім того, враховуючи відсутність у прохальній частині позову вимог позивачки про стягнення на її користь з відповідача понесених судових витрат, тому суд вважає за можливе залишити витрати зі сплати судового збору за позивачкою.

Outcome: approved