Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-05 00:00:00

26.08.2024 до суду з позовом звернулося ПАТ «Запоріжжжяобленерго» в особі представника Лелекової В.В., яка просила стягнути солідарно з [PERSON] , [PERSON] на користь ПАТ «Запоріжжжяобленерго», враховуючи заяву про виправлення технічної описки від 06.11.2024, вартість необлікової електричної енергії у сумі 19500,00 грн, витрат на проведення технічної перевірки в розмірі 156,49 грн та витрат по оплаті судового збору в розмірі 2422,40 грн. Позовні вимоги мотивовані тим, що 18.06.2020, при здійсненні рейдовою бригадою перевірки дотримання споживачами ПРРЕЕ, було виявлено порушення споживачем ПРРЕЕ, а саме самовільне підключення електропроводки до електричної мережі, що не є власністю ПАТ «Запоріжжяобленерго» з порушенням схеми обліку. Підключення електророзетки поза розрахунковим засобом обліку. Точка самовільного підключення від дооблікової фазної та нульової колодки у розподільчому щитку у тамбурі (закритому). Порушення виявлено за допомогою спеціальних технічних засобів під час технічної перевірки, споживачу продемонстровано. Виявлене порушення зафіксовано Актом про порушення № 10002545 від 18.06.2020 року. Акт складений у присутності [PERSON] , нею підписаний без внесення до акту заперечень та зауважень. Другий примірник акту про порушення залишено особисто [PERSON] У пункті 11 Акта про порушення № 10002545 від 18.06.2020 споживач запрошений на засідання комісії з розгляду актів про порушення, яке було призначено на 28.07.2020. 28.07.2020 року комісія з розгляду актів за участю споживача [PERSON] розглянула акт про порушення та визнала причетність споживача до виявленого порушення, затвердила розрахунок обсягу та вартості не облікованої електроенергії на суму 27013 грн 39 коп. Копію протоколу засідання комісії № 41 від 28.07.2020, розрахунок обсягу та вартості не облікованої електричної енергії, рахунок на сплату технічної перевірки та рахунок на сплату боргу отримано [PERSON] особисто. Також, внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ, споживачем має бути сплачена вартість робіт при здійснені представниками позивача технічної перевірки однофазного лічильника у розмірі 156 грн. 49 коп. Відповідач самостійно частково здійснив оплату вартості необлікованої електричної енергії наступними платежами: - 28.09.2020 у розмірі 2251,00 грн; - 01.06.2021 у розмірі 3762,39 грн; - 26.01.2022 у розмірі 1000,00 грн; - 11.05.2022 у розмірі 500,00 грн. Всього відповідачем [PERSON] сплачено 7513,39 грн залишок заборгованості на час подання позову складає 19500,00 грн. Ухвалою суду від 02.09.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження, розгляд справи вирішено здійснювати у порядку спрощеного позовного провадження. Представник позивача у судове засідання не з`явилася, суду надала заяву у якій підтримала заявлені позовні вимоги та просила суд позов задовольнити із підстав наведених у позові, проти заочного розгляду справи не заперечує. Відповідач [PERSON] в судове засідання не прибув, за невідомими причинами, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, шляхом направлення повісток рекомендованою поштою на останнє відоме місце реєстрації, конверти повернулись до суду з відміткою про невручення листа. Відзиву на позовну заяву не подав. Відповідачка [PERSON] в судове засідання не прибула, 16.09.2024 подала до суду відзив на позовну заяву, в якому просила відмовити в задоволенні позовних вимог ПАТ «Запоріжжяобленерго» та застосувати строк позовної давності. Заяву про розгляд справи у її відсутність до суду не надходила. Відповідно до ч.1 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться. Відповідно до ч.1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Беручи до уваги ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод Ради Європи від 04 листопада 1950 року, що набрала чинності для України 11.09.1997 року, яка передбачає право кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, також беручи до уваги те, що відповідач обґрунтованих клопотань про відкладення судового засідання, суду не надав, суд вважає за доцільне продовжити судовий розгляд за відсутності відповідача, шляхом постановлення заочного рішення. Верховний Суд України, узагальнюючи судову практику, також вказав, що інститут заочного провадження відповідає положенням та спрямований на реалізацію Рекомендації № R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на вдосконалення судової системи. Для досягнення цієї мети необхідно забезпечити доступ сторін до спрощених і більш оперативних форм судочинства та захистити їх від зловживань та затримок, зокрема, надавши суду повноваження здійснювати судочинства більш ефективно. Суд у відповідності до\~ст. 280 ЦПК України\~вважає за можливе ухвалити рішення в порядку заочного провадження на підставі наявних у справі доказів, оскільки позивач не заперечувала проти такого порядку вирішення спору. Суд, вивчивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню за таких підстав. Відповідно ч. 1ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно\~ст.12\~ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Стаття 13 ЦПК України передбачає, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Судом встановлено, що ПАТ «Запоріжжяобленерго» надає послуги з розподілу електричної енергії на об`єкт за адресою: [ADDRESS] , на підставі приєднання споживача до публічного договору про надання послуг з розподілу електричної енергії та відкритого особового рахунку № [NUMBER] на ім`я [PERSON] . Правовідносини між оператором системи розподілу та побутовими споживачами електричної енергії з 11.06.2018 року регулюються Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 року № 312 (надалі за текстом ПРРЕЕ). 18.06.2020 року, при здійсненні рейдовою бригадою перевірки дотримання споживачами ПРРЕЕ, було виявлено порушення споживачем ПРРЕЕ, а саме самовільне підключення електропроводки до електричної мережі, що не є власністю ПАТ «Запоріжжяобленерго», з порушенням схеми обліку. Підключення електророзетки поза розрахунковим засобом обліку. Точка самовільного підключення від дооблікової фазної та нульової колодки у розподільчому щитку у тамбурі (закритому). Порушення виявлено за допомогою спеціальних технічних засобів під час технічної перевірки, споживачу продемонстровано. Виявлене порушення зафіксовано Актом про порушення № 10002545 від 18.06.2020 року. Акт складений у присутності [PERSON] , нею підписаний без внесення до акту заперечень та зауважень. Другий примірник акту про порушення залишено особисто [PERSON] , У пункті 11 Акта про порушення № 10002545 від 18.06.2020 споживач запрошений на засідання комісії з розгляду актів про порушення, яке було призначено на 28.07.2020 року. Згідно з п. 8.4.1 ПРРЕЕ Оператор системи визначає обсяг та вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення цих Правил та/або виявлення фактів безоблікового споживання електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без засобів вимірювальної техніки, відповідно до вимог цієї глави. У разі своєчасного (до виявлення порушення представниками оператора системи) письмового повідомлення споживачем оператора системи про виявлені ним пошкодження засобів вимірювальної техніки, пошкодження або зрив пломб (за умови відсутності явних ознак втручання в роботу засобів вимірювальної техніки) чи пошкодження індикатора (за умови наявності активного елемента індикатора) або спрацювання індикатора (за умови відсутності підтвердження заводом виробником індикатора факту його спрацювання внаслідок дії магнітного поля) положення цієї глави не застосовуються. Відповідно до підпункту 7 п. 8.4.2 ПРРЕЕ визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення таких порушень, як, зокрема, самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку. В силу підпункту 3 пункту 8.4.8 ПРРЕЕ кількість днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил, визначається виходячи з кількості робочих днів електроустановки споживача (крім випадків фіксації засобами комерційного обліку кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил): якщо споживач здійснив самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники оператора системи під час проведення контрольного огляду засобу комерційного обліку не мали можливості, або установив пристрій, що занижує покази лічильника електричної енергії (використання фазозсувного трансформатора, постійних магнітів (у разі невстановлення на/в лічильник індикаторів), пристрою випромінювання електромагнітних полів тощо), - з дня останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію, або набуття права власності чи користування на об`єкт (якщо технічну перевірку у період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію або набуття ним права власності (користування) на об`єкт до дати виявлення порушення не було проведено) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у дванадцяти календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення. Згідно п. 8.4.13 ПРРЕЕ у разі виявлення у побутового споживача порушень, зазначених у підпунктах 6-8 пункту 8.4.2 цієї глави, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення (Wдоб.с.п., кВт.год), визначається за формулою 8 цієї глави. При цьому час використання самовільного підключення протягом доби (tвик.с.п.) приймається рівним 8 год. Wдоб.с.п. = Рс.п. х tвик.с.п. Де: Pс.п. - потужність самовільного підключення (кВт), t вик.с.п. - час використання самовільного підключення протягом доби. На підставі зазначених вище пунктів ПРРЕЕ споживачу визначено за формулою 8 глави 8.4 ПРРЕЕ обсяг необлікованої електричної енергії у кількості 10 435 кВт. год. на суму 27 013 грн. 39 коп. Відповідно до п. 5.5.10 ПРРЕЕ у разі порушення схеми розрахункового обліку електричної енергії, пошкодження або викрадення розрахункових засобів вимірювання обсягу електричної енергії внаслідок дії (бездіяльності) споживача їх ремонт, заміну і технічну перевірку здійснюють за рахунок споживача. Внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ, вартість робіт при здійснені представниками позивача технічної перевірки однофазного лічильника у розмірі 156 грн. 49 коп. має бути сплачена споживачем. 28.07.2020 року комісія з розгляду актів за участю споживача [PERSON] розглянула акт про порушення та визнала причетність споживача до виявленого порушення, затвердила розрахунок обсягу та вартості не облікованої електроенергії на суму 27 013 грн 39 коп. Копію протоколу засідання комісії № 41 від 28.07.2020, розрахунок обсягу та вартості не облікованої електричної енергії, рахунок на сплату технічної перевірки та рахунок на сплату боргу отримано [PERSON] особисто. Відповідач самостійно частково здійснив оплату вартості необлікованої електричної енергії наступними платежами: - 28.09.2020 у розмірі 2251,00 грн; - 01.06.2021 у розмірі 3762,39 грн; - 26.01.2022 у розмірі 1000,00 грн; - 11.05.2022 у розмірі 500,00 грн. Всього відповідачем [PERSON] сплачено 7513,39 грн залишок заборгованості на час подання позову складає 19500,00 грн. Доказами, що підтверджують вказані обставини, є: договір про користування електричною енергією від 27.01.2011; акт про технічну перевірку від 18.06.2020, акт про порушення № 10002545 від 18.06.2020 року; розрахунок вартості не облікованої електричної енергії по акту; копія протоколу № 41 засідання комісії з розгляду Актів про порушення; копія особового рахунку зі вкладками. Суд також приймає до уваги відзив відповідачки [PERSON] . Так, [PERSON] у відзиві зазначає, що не проживала за адресою: [ADDRESS] , ні до вчинення правопорушення, ні під час його виявлення, за безоблікове підключення не знала, з рішенням комісії не погоджувалась. Крім того вона не є власником цього майна. Також відповідачка [PERSON] в своєму відзиві на позовну заяву просить застосувати до неї строк позовної давності, оскільки правопорушення виявлене 11.06.2020 року і позивачем пропущено строк позовної давності звернення до суду. Так, відповідно до ст. 256 ЦК України позовна давність це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Статтею 257 ЦК України визначений загальний термін позовної давності три роки. Частинами 1, 5 ст. 261 ЦК України встановлено, що перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права. За зобов`язаннями з визначеним строком виконання перебіг позовної давності починається зі спливом строку виконання. Згідно з ч. 1 ст. 260 ЦК України позовна давність обчислюється за загальними правилами визначення строків, встановленими статтями 253, 255 цього Кодексу. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові (ст. 267 ЦК України). Законом України від 30.03.2020 № 540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» розділ «Прикінцеві та перехідні положення» Цивільного кодексу України доповнено, пунктом 12 такого змісту: «Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину». Зазначений закон набрав чинності 02.04.2020. Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (із змінами і доповненнями, внесеними постановами Кабінету Міністрів України) установлено з 12.03.2020 на всій території України карантин, який неодноразово продовжувався постановами Кабінету Міністрів України. Постановою Кабінету Міністрів України від 27.06.2023 за № 651 «Про відміну на всій території України карантину, встановленого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», на всій території України карантин, встановлений з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 відмінений з 24.00 годин 30.06.2023. Таким чином, строки позовної давності по заборгованості, що виникла станом на 02.04.2020 продовжувалися на строк дії карантину. В даному випадку, станом на 02.04.2020 строк позовної давності по заборгованості, яка виникла в червні 2019 року, не сплив. Крім того, відповідно до п. 19 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України (в редакції Закону № 2120-IX від 15.03.2022) у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257, 259, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії. З 30.01.2024 вказаний пункт 19 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України діє в редакції Закону № 3450-IX від 08.11.2023: у період дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, перебіг позовної давності, визначений цим Кодексом, зупиняється на строк дії такого стану. 24.02.2022 в України введено воєнний стан, підставами якого є Указ Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затверджений Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX. Дія воєнного стану в країні неодноразово продовжувалась та діє на теперішній час. Таким чином, доводи відповідачки [PERSON] про те, що строк позовної давності за вимогами за період з 11.06.2020 сплив 12.06.2023, є помилковими. Крім того, суд, вважає необхідним відмовити в частині задоволення позовних вимог та стягнення з [PERSON] суми вартості необлікової електричної енергії з наступних підстав. Зідно з відповіддю Департаменту адміністративних послуг ЗМР від 28.08.2024 № 06.4-06/02/9641, місце проживання [PERSON] за адресою: [ADDRESS] - зареєстровано не було, а зокрема у період з 14.05.2019 по 04.08.2021 [PERSON] була зареєстрована за іншою адресою. Отже, відповідачка [PERSON] на момент виявлення порушення, тобто 18.06.2020, за адресою: [ADDRESS] , не була зареєстрована. Лише саме її підпис в акті про правопорушення № 100002545 не вказує на те, що вона була користувачем електричної енергії. Позивачем не надано достатніх доказів про наявність у відповідачки [PERSON] прав та обов`язків під час користування електричної енергії, вона не є користувачем даної послуги; на період часу виявлення порушення, тобто 18.06.2020, відповідачка не була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] ; при цьому остання була зареєстрована за іншою адресою; вона не власником, або співвласником вищезазначеної квартири. Суд вважає, що в частині задоволення позовних вимог відносно відповідача [PERSON] слід задовольнити з наступних підстав. Відповідно до відповіді Департаменту адміністративних послуг ЗМР від 28.08.2024 № 06.4-06/02/9642, відповідач [PERSON] був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , у період з 18.09.2003 по 15.09.2021, а отже на період часу виявлення порушення, тобто 18.06.2020, останній був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . Особистий рахунок № [NUMBER] за користування електричною енергією за адресою: [ADDRESS] , був відкритий на ім`я відповідача [PERSON] . Також, судом встановлено, що відповідачем Акт про порушення № 10002545 від 18.06.2020 не оскаржений, а оплата вартості необлікованої електричної енергії здійснено лише частково наступними платежами: - 28.09.2020 у розмірі 2251,00 грн; - 01.06.2021 у розмірі 3762,39 грн; - 26.01.2022 у розмірі 1000,00 грн; - 11.05.2022 у розмірі 500,00 грн. Суд, частково задовольняючи позов, виходить з наступного: Відповідно ч. 1 ст. 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Відповідно ч. 2 п. 1 ст. 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини. Відповідно ч. 1 ст. 15 України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно ч. 2 п. 8 ст. 16\~ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути відшкодування збитків або інші способи відшкодування майнової шкоди. Відповідно ч. 1 ст. 714\~ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Відповідно ч. 1 ст. 901 ЦК України за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором. Згідно абз. 5 п. 13 розділу XVII Прикінцеві та\~перехідні положення\~Закону України\~«Про ринок\~електричної енергії» фактом приєднання споживача до умов договору постачання універсальних послуг (акцептування договору) є вчинення споживачем будь-яких дій, що засвідчують його бажання укласти договір, зокрема надання підписаної заяви про приєднання, оплата рахунка постачальника універсальної послуги та/або факт споживання електричної енергії. На підставі ч. 1 ст. 56 Закону України «Про ринок електричної енергії» постачання електричної енергії споживачам здійснюється електропостачальниками, які отримали відповідну ліцензію, за договором постачання електричної енергії споживачу. Відповідно ч. 3 ст. 58 Закону України «Про ринок електричної енергії» споживач зобов`язаний: дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів. Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 року № 312 були затверджені Правила роздрібного ринку електричної енергії. Згідно п. 1.1.2 глави 1.1 розділу І ПРРЕЕ наведені визначення понять, а саме: акт про порушення - документ установленої форми, який складається для фіксації факту порушення споживачем цих Правил та який є підставою для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; вузол обліку - сукупність змонтованих та встановлених на одному щиті або в одній шафі засобів вимірювальної техніки та устаткування автоматичного відключення чи обмеження потужності; засіб вимірювальної техніки - технічні засоби, які використовуються для вимірювання обсягів та/aбо якості електричної енергії в точці вимірювання відповідної точки комерційного обліку і мають нормовані метрологічні характеристики; контрольний огляд засобу комерційного обліку - виконання комплексу робіт з метою візуального обстеження цілісності засобу комерційного обліку (корпусу, скла, кріплення тощо), цілісності встановлених згідно з актом про пломбування пломб та наявності відбитків їх тавр, індикаторів впливу електричного/електромагнітного полей, зняття показів засобів комерційного обліку (у разі виконання функцій постачальника послуг комерційного обліку), а також з метою виявлення самовільних підключень без використання спеціальних технічних засобів та/або часткового демонтажу будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів; необлікована електрична енергія - обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом в електромережі, що належать іншим власникам електричних мереж, але не врахований розрахунковими засобами комерційного обліку або врахований неправильно; побутовий споживач - фізична особа, яка використовує електричну енергію для забезпечення власних побутових потреб, що не включають професійну та/або господарську діяльність, на підставі відповідного договору з учасником ринку, у тому числі за договором постачання електричної енергії споживачу; прихована електропроводка - електрична проводка, яка приєднана до електричної мережі поза розрахунковим засобом комерційного обліку, яку представник електропостачальника без використання спеціальних технічних засобів або часткового демонтажу будівельних конструкцій, оздоблювальних матеріалів під час попереднього контрольного огляду засобу комерційного обліку або технічної перевірки не мав можливості виявити; технічна перевірка - виконання комплексу робіт з метою визначення відповідності Кодексу комерційного обліку та відповідним нормативно-технічним документам стану вузла обліку електричної енергії (крім тих його характеристик та властивостей, забезпечення яких покладається на постачальника послуг комерційного обліку) та схеми його підключення, електропроводки та електроустановок від межі балансової належності до точки вимірювання, а також з метою виявлення позаоблікових підключень. Відповідно п.п. 4 п. 5.1.1 глави 5 розділу V ПРРЕЕ оператор системи має право на безперешкодний доступ (за пред`явленням представником службового посвідчення) до електричних установок споживача для проведення технічної перевірки засобів вимірювання, контролю за рівнем споживання електричної енергії та потужності, вимірювання показників якості електричної енергії, контрольного огляду електричних мереж від межі балансової належності до точки вимірювання та/або точки обліку відповідно до умов укладених договорів, а також для виконання відключення та обмеження споживання відповідно до встановленого цими Правилами порядку та умов договору, виконання інших робіт відповідно до договору. Згідно п. 8.2.5 глави 8 розділу VIII ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів без облікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил. Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення; фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення. Згідно п. 8.2.6 ПРРЕЕ на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися неменше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків. Згідно п. 8.4.13 ПРРЕЕ у разі виявлення у побутового споживача порушень, зазначених у підпунктах 6-8 пункту 8.4.2 цієї глави, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення (Wдоб.с.п., кВт.год), визначається за формулою 8 цієї глави. При цьому час використання самовільного підключення протягом доби (І вик.с.п.) приймається рівним 8 год. Відповідно п.п. 11 п. 5.2.1 ПРРЕЕ електропостачальник має право на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача. Згідно п.п. 4 п. 5.5.5 ПРРЕЕ споживач зобов`язаний здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору. Згідно п. 5.5.11 ПРРЕЕ у разі порушення схеми розрахункового обліку електроенергії, пошкодження або викрадення розрахункових засобів вимірювання обсягу електричної енергії внаслідок дій (бездіяльності) споживача їх ремонт, заміну, встановлення засобів вимірювальної техніки і технічну перевірку здійснюють за рахунок споживача. Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору, та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства тощо. Згідно ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» учасники ринку, в тому числі споживачі, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Відповідно до загальних положень Закону України «Про житлово-комунальні послуги, житлово-комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та/або перебування осіб у житлових і нежитлових приміщеннях, будинках, і спорудах, комплексах будинків і споруд до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил, що здійснюється на підставі відповідних договорів про надання житлово-комунальних послуг. Відповідно до ч. 5 ст. 20 Закону, послуга з постачання електричної енергії надається згідно з умовами договору та вимогами правил, затвердженими Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг. Крім того, Закон України «Про ринок електричної енергії» регулює відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, постачанням і використанням електричної енергії за нормами якого, постачання електричної енергії - це продаж, включаючи перепродаж, електричної енергії, а споживачі енергії - це фізичні особи, у тому числі фізична особа-підприємець, або юридична особа, що купує електричну енергію для власного споживання. Судом встановлено, що сума заборгованості не облікованої електричної енергії відповідачем сплачено частково, доказів, що спростовують зазначене, суду не надано. Відповідачем не було надано до суду жодних заперечень проти позову та доказів у підтвердження цих заперечень. З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги Публічного акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго» до відповідача [PERSON] про стягнення вартості не облікованої електричної енергії є законними, обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі. В задоволенні позовних вимог відносно відповідачки [PERSON] необхідно відмовити в повному обсязі \~за недоведеністю. Відповідно до ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, у тому числі, питання щодо розподілу між сторонами судових витрат. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи те, що позивачем при зверненні до суду було сплачено судовий збір у розмірі 2422,40 грн, сума сплаченого судового збору в зазначеному розмірі підлягає стягненню з відповідача [PERSON] на користь позивача.

Outcome: partial