Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-04 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до суду з позовом до [PERSON] , треті особи Четверта Харківська міська державна нотаріальна контора, [PERSON] про визнання права власності в порядку спадкування за правом представлення. В обґрунтування позову позивач [PERSON] зазначає, що [PERSON] є її батьком, [PERSON] є її бабусею та матір`ю [PERSON] . Її батько [PERSON] помер [INFO] , її бабуся - [PERSON] померла [INFO] .. Крім її батька - [PERSON] , у бабусі інших дітей не було. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина, яка складається з квартири [ADDRESS] . Дана квартира належить на праві приватної власності [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності. Після смерті її батька спадкова справа не відкривалась. За життя її батько [PERSON] проживав разом із її бабусею [PERSON] у вказаній вище квартирі. Після смерті батька, оскільки баба потребувала сторонньої допомоги, вона переїхала жити до неї, проживала разом з нею, допомагала їй та доглядала за нею до самої смерті. Похованням бабусі займалась також вона. [PERSON] за життя заповіт складено не було, спадкоємцем першої черги після смерті останньої є її син [PERSON] , який помер до відкриття спадщини. Інших спадкоємців першої черги після смерті [PERSON] не має. Після смерті її бабусі звернулась до Четвертої ХМДНК із заявою про прийняття спадщини в порядку спадкування за правом представлення у встановлений законом строк. За її заявою була відкрита спадкова справа № 295/2022. Крім неї із заявою про прийняття спадщини після смерті її бабусі звернулась її рідна сестра - відповідач за цим позовом [PERSON] , яка є спадкоємцем другої черги після смерті [PERSON] . Постановою Четвертої ХМДНК від 11.04.2023 р. їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] у зв`язку із відсутністю у неї документу, який підтверджує право власності спадкодавця на нерухоме майно. За вказаних обставин, має право на спадкування за законом після смерті [PERSON] за правом представлення на ту частку, яка б належала її батьку [PERSON] . У випадку, якщо б [PERSON] був живий на час відкриття спадщини після смерті його матері [PERSON] , є єдиним спадкоємцем першої черги. Оскільки оформити спадщину та отримати свідоцтво про право на спадщину після смерті [PERSON] в нотаріальному порядку їй було відмовлено, була вимушена звернутись до суду з даним позовом. Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 10.07.2023 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито загальне позовне провадження. 24.07.2023 року відповідач [PERSON] надіслала на поштову адресу суду відзив, в якому позовні вимоги [PERSON] визнала та просила позов задовольнити, розгляд справи проводити без її участі. Третя особа - Четверта Харківська міська державна нотаріальна контора, в особі завідувача Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори Козелько Т., надіслала на адресу суду заяву, в якій просила розгляд справи провести у її відсутність, у висновках покладається на розсуд суду. 28.11.2023 року на поштову адресу суду надійшло клопотання адвоката Листопад Н.А. про залучення до участі у справі в якості співвідповідача [PERSON] . 01.12.2023 року судом на адресу [PERSON] направлено повідомлення, в якому останній роз`яснено право на вступ у справу у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмет спору. Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 22.01.2024 року закрито підготовче провадження у цивільній справі та призначено справу до судового розгляду в судове засідання, в задоволенні клопотанні адвоката Листопад Н.А. про залучення до участі у справі в якості співвідповідача [PERSON] , оскільки позивач [PERSON] не надала згоди на залучення до участі у справі в якості співвідповідача [PERSON] 16.02.2024 р. [PERSON] подана заява про вступ у справу у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог та пояснення щодо позовної заяви. 16.02.2024 року відповідачем [PERSON] подано клопотання про зупинення провадження у справі до набрання законної сили рішення у справі №644/9805/23 за позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , третя особа - Четверта Харківська міська державна нотаріальна контора про надання додаткового строку для прийняття спадщини. 20.02.2024 року відповідачем [PERSON] подано до суду пояснення, в яких остання просила суд у задоволенні позову [PERSON] до [PERSON] , третя особа - Четверта Харківська міська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування відмовити, розгляд справи проводити у її відсутність. У поясненнях зазначила, що відзив на позовну заяву підписувала до знайомства із [PERSON] . У липні 2023 р. вона у соціальних мережах знайшла [PERSON] , яка є рідною донькою [PERSON] та онукою [PERSON] . З того часу вони підтримують спілкування одна з одною. Також зазначила, що [PERSON] має право на спадкування за законом після смерті [PERSON] за правом представлення на ту частку, яка б належала її батькові [PERSON] , якщо б він був живий на час відкриття спадщини після смерті його матері, [PERSON] . Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 29.02.2024 року клопотання [PERSON] про вступ у справу у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог - задоволено. Залучено до участі у справі за позовом [PERSON] до [PERSON] , третя особа Четверта Харківська міська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування, - у якості третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору [PERSON] . Рішення Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 04.06.2024 року у справі №644/9805/23 н.п. 2/644/897/24 в задоволенні позову [PERSON] до [PERSON] та [PERSON] , третя особа Четверта Харківська міська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовлено. Ухвалою Харківського апеляційного суду від 22.10.2024 року апеляційне провадження у цивільний справі за позовом [PERSON] до [PERSON] та [PERSON] , третя особа Четверта Харківська міська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини закрито, у зв`язку із відмовою [PERSON] від апеляційної скарги на рішення Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 04.06.2024 року. В судове засідання позивач [PERSON] та її представник адвокат Цимбалюк С.Г. не з`явились, адвокатом Цимбалюк С.Г. подано до суду заяву, в якій [PERSON] просила розгляд справи проводити у її відсутність, позов підтримала. Відповідач \~ [PERSON] \~в судове\~засідання не\~з`явилась, подала до суду пояснення, в яких просила суд у задоволенні позову відмовити, розгляд справи проводити у її відсутність. Третя особа - Четверта Харківська міська державна нотаріальна контора, в особі завідувача Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори Козелько Т., надіслала на адресу суду заяву, в якій просила розгляд справи провести у її відсутність, у висновках покладається на розсуд суду. Третя особа [PERSON] в судове засідання не з`явилась, про день, час та місце розгляду справи була повідомлена своєчасно та належним чином, причини неявки суду не повідомила. Згідно вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу технічними засобами не здійснюється. Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Згідно приписів ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Завданням цивільного судочинства справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частина перша та друга статті 2 ЦПК України). Суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо (частина перша статті 11 ЦПК України). Тлумачення вказаних норм свідчить, що завданням цивільного судочинства є саме ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Такий захист можливий за умови, що права, свободи чи інтереси власне порушені, а учасники цивільного обороту використовують цивільне судочинство для такого захисту. За матеріалами справи встановлено, що [PERSON] , [INFO] є батьком позивача [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , виданим Відділом РАГС Орджонікідзевського райвиконкому 19.03.1993 р., актовий запис №160. [PERSON] , [INFO] є матір`ю [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , виданим Кулиничівським РАГС Харківського району Харківської області 17.05.1966 р., актовий запис №488/47 та відповідно бабою позивача [PERSON] . Інших дітей у [PERSON] не має. [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] , виданим Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) 10.08.2022 р., актовий запис № 5101. Після смерті [PERSON] спадкова справа не відкривалась. [PERSON] померла [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] , виданим Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) 08.06.2022 р., актовий запис № 4171. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина, яка складається з квартири [ADDRESS] . Матеріали справи свідчать, що заповіт [PERSON] за життя складено не було. Дана квартира належить на праві приватної власності [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності б/н від 13.02.2007 р., виданого Виконавчим комітетом Орджонікідзевської районної ради м. Харкова, що підтверджується відомостями з Реєстру прав власності на нерухоме майно від 04.05.2023 р. Ринкова вартість вказаної квартири складає 824\~600 грн., що підтверджується звітом ФОП [PERSON] від 03.07.2023 року про оцінку майна. Спадкоємцем першої\~черги за\~законом на\~зазначене нерухоме\~майнопісля смерті [PERSON] є її син [PERSON] , який помер до відкриття спадщини. Інших спадкоємців першої черги після смерті [PERSON] не має. Після смерті [PERSON] позивач [PERSON] у встановлений законом строк звернулась до Четвертої ХМДНК із заявою про прийняття спадщини в порядку спадкування за правом представлення, що підтверджується\~витягом про\~реєстрацію в\~Спадковому реєстрі(спадкова справа № 295/2022, дата заведення 10.06.2022р.) Також із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] звернулась її рідна сестра - відповідач за цим позовом [PERSON] , яка є спадкоємцем другої черги після смерті [PERSON] . Постановою державного нотаріуса Четвертої ХМДНК Козелько Т. від 11.10.2023 року позивачу [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] , у зв`язку із відсутністю у [PERSON] документу, який підтверджує право власності спадкодавця на нерухоме майно. Статтею 16 ЦК України\~передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способом захисту цивільних прав та інтересів може бути зокрема визнання права. Відповідно до частини першої\~статті 1216 ЦК України\~спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). В основі спадкування за законом знаходиться принципі черговості, який полягає у встановленні пріоритету прав одних спадкоємців за законом перед іншими. Кожна черга - це визначене коло осіб, з урахуванням ступеня їх близькості спадкодавцеві, яке встановлене законом на підставі припущення про те, що спадкодавець залишив би своє майно найближчим родичам, членам сім`ї, утриманцям і (або) іншим родичам до шостого ступеня споріднення. Згідно\~статті 1261 ЦК України\~у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народженні після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно зі статтею 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (частина перша статті 1268 ЦК України). Статтями 1268, 1269, 1270 ЦК України визначено, що спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Особа, яка подала заяву про прийняття спадщини, може відкликати її протягом строку, встановленого для прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Спадкування за правом представлення врегульовано положеннями\~статті 1266 ЦК України, якою передбачено, що внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини; прабаба, прадід спадкують ту частку спадщини, яка б належала за законом їхнім дітям (бабі, дідові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини; племінники спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (сестрі, братові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини; двоюрідні брати та сестри спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (тітці, дядькові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини. Якщо спадкування за правом представлення здійснюється кількома особами, частка їхнього померлого родича ділиться між ними порівну. Отже, спадкування за правом представлення - це спадкування за законом, яке передбачає появу в певних спадкоємців права на спадкування за умови смерті до відкриття спадщини того з їхніх родичів, хто був би спадкоємцем. Таким чином, його власні спадкоємці ніби представляють у спадкових відносинах особу, яка б одержала права на спадкування, якби була живою на час відкриття спадщини. Пунктом 23 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року передбачено, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду з правилами позовного провадження. Таким чином судом з`ясовано, що позивач [PERSON] є донькою померлого [PERSON] та онукою померлої [PERSON] , тому відноситься до кола спадкоємців першої черги і прийняла спадщину після померлого за правом представлення на спадкове майно, оскільки звернулася до нотаріальної контори з відповідною заявою у передбачений законом строк, однак не може отримати свідоцтво про право на спадщину за правом представлення на спадкове майно, зокрема на квартиру [ADDRESS] , через відсутність документу, який підтверджує право власності спадкодавця на нерухоме майно. Про що нотаріусом винесена постанова. Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ч. 1 ст. 81, ч. 6 ст. 80 ЦПК України кожна сторона має довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно вимог ч. 6 ст. 80 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях Положеннями ст. 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів в їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Враховуючи зазначені вище обставини справи та правові норми, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог. Тому необхідно визнати за позивачем [PERSON] право власності в порядку спадкування за правом представлення на квартиру [ADDRESS] , що залишилися після смерті після смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] . Судові витрати по справі судом визначаються відповідно до положень ст. 141 ЦПК України. Враховуюче викладене,\~

Outcome: approved