Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-31 00:00:00

У травні 2021 року позивач Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» звернулось з позовом до суду до [PERSON] про стягнення заборгованості за послуги з централізованого опалення та постачання гарячої води. В обґрунтування позову вказано, що з 01.05.2018 КП «Київтеплоенерго» здійснює надання послуг з централізованого опалення (ЦО) та постачання гарячої води (ЦПГВ). Квартира [ADDRESS] , під`єднана до внутрішньобудинкової системи теплопостачання, а отже відповідачка є споживачем послуг, наданих позивачем. Відповідачка у встановленому законом порядку від надання послуг централізованого опалення та централізованого постачання гарячої води не відмовлялася. Зазначав, що відповідачка вчасно не сплачувала за спожиті послуги в результаті чого, станом на момент подачі позовної заяви, у неї утворилась заборгованість за послуги з ЦО та ЦПГВ у розмірі 3 744,92 грн. Крім того, позивач на підставі договору про відступлення права вимоги (цесії) від 11.10.2018 № 602-18 (договір цесії), що укладений між ПАТ «Київенерго» (кредитор) та КП «Київтеплоенерго», набув право вимоги до відповідачки щодо виконання нею грошових зобов`язань перед кредитором з оплати спожитих до 01.05.2018 послуг з ЦО та ЦПГВ, як такий, що підлягає стягненню зі споживача. Зауважує, що неоплаченою відповідачкою залишається заборгованість за договором цесії, яка утворилась за адресою: [ADDRESS] , що становить 27 887,38 грн. Враховуючи викладене, позивач просив стягнути з відповідачки заборгованість за спожиті послуги з централізованого опалення/централізованого постачання гарячої води у розмірі 31632,30 грн та судовий збір у розмірі 2270,00 грн. Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 01.06.2021 відкрито провадження у справі за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до [PERSON] про стягнення заборгованості за послуги з централізованого опалення та постачання гарячої води та постановлено проводити розгляд справи в спрощеному провадженні без виклику сторін. Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 04.01.2022 в задоволенні заяви [PERSON] про заперечення щодо розгляду справи в спрощеному провадженні відмовлено. Згідно ч. 13 ст. 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться. У відповідності до ч. 8 ст. 279 ЦПК України, при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться. Положеннями ст. 174 ЦПК України, закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. На виконання вимог ст. 174 ЦПК України від відповідачки надійшли заперечення на позовну заяву, в яких вона зазначила, що сплатила заборгованість, на підтвердження чого надала копії квитанцій. 17.01.2022 від позивача надійшла відповідь на заперечення, в якій він вказав, що відповідачкою заборгованість погашена за послуги теплопостачання, однак наявна заборгованість за послуги постачання гарячої води, а також стягненню підлягає судовий збір, який був сплачений позивачем при подачі позову до суду. 19.01.2022 від відповідачки надійшли заперечення на відповідь на відзив на позовну заяву, в яких вона зазначила, що в будинку відсутнє постачання гарячої води. Суд, розглянувши подані позивачем документи, вивчивши заперечення проти позову разом з додатками, відповідь на них, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що позов підлягає задоволенню частково, виходячи з наступного. Судом встановлено, що з 01.05.2018 КП «Київтеплоенерго» здійснює надання послуг з централізованого опалення (ЦО) та постачання гарячої води (ЦПГВ). Квартира [ADDRESS] , під`єднана до внутрішньобудинкової системи теплопостачання, а отже відповідачка є споживачем послуг, наданих позивачем. Крім того, позивач на підставі договору про відступлення права вимоги (цесії) від 11.10.2018 № 602-18 (договір цесії), що укладений між ПАТ «Київенерго» (кредитор) та КП «Київтеплоенерго», набув право вимоги до відповідачки щодо виконання нею грошових зобов`язань перед кредитором з оплати спожитих до 01.05.2018 послуг з ЦО та ЦПГВ, як такий, що підлягає стягненню зі споживача. Як вбачається з матеріалів справи за адресою: [ADDRESS] зареєстрована [PERSON] . Відповідно до копій квитанцій, відповідачкою сплачений борг. Згідно із ч.ч. 1, 7 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина перша статті 76 ЦПК України). У частині другій статті 78 ЦПК України передбачено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Згідно з частиною першою статті 80 ЦПК України достатніми є докази, які в своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Як вказала Велика Палата Верховного Суду у справі 342/180/17-ц, обґрунтування наявності обставин повинні здійснюватися за допомогою належних, допустимих і достовірних доказів, а не припущень, що й буде відповідати встановленому статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року принципу справедливості розгляду справи судом. Враховуючи викладене, матеріали справи містять докази, на підставі яких встановлено відсутність заборгованості. Доводи позивача про наявність заборгованості за постачання гарячої води спростовуються матеріалами справи та не знайшли свого підтвердження, тому позов в частині стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги задоволенню не підлягає. Відповідно до п.п. 1,4 ч. 3 ст. 141 ЦПК України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися. Враховуючи те, що відповідачка сплатила заборгованість після пред`явлення позивачем позову до суду, у справі вже було відкрито провадження, при цьому позивачем був сплачений судовий збір, то він підлягає стягненню з відповідачки на користь позивача. Враховуючи викладене, суд вважає, що позов підлягає задоволенню частково, а саме в частині стягнення судового збору.

Outcome: partial