Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-28 00:00:00

\~ \~ \~ \~ [PERSON] (далі - позивач) звернувся до Чорнобаївського районного суду Черкаської області з позовом до Чорнобаївської селищної ради (далі - відповідач) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~В обґрунтування позовних вимог зазначив, що [INFO] помер його дід [PERSON] , який постійно проживав у с. Привітне Золотоніського району Черкаської області. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на спадкове майно. Ще за життя, а саме 22 серпня 2017 року [PERSON] склав заповіт яким заповів позивачу спадкове майно. Про наявність заповіту позивачу не було відомо. Дізнавшись про наявність заповіту, позивач звернувся в нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщини, проте нотаріус роз`яснила про необхідність звернутися до суду із заявою про продовження строку для прийняття спадщини. Спадкоємець першої черги син померлого [PERSON] на спадщину за законом не претендує. На підставі викладеного, посилаючись на приписи ч. 3 ст. 1272 ЦК України, позивач просив визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 01 липня 2024 року призначено розгляд справи в порядку загального позовного провадження. \~ \~ \~ \~Ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 24 вересня 2024 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до розгляду по суті. \~ \~ \~ \~У судове засідання сторони не з`явилися. Позивач подав заяву, в якій просив розглянути справу у його відсутність, позов підтримав, просив задовольнити. Представник відповідача подала заяву, в якій просила розгляд справи проводити в її відсутність, при вирішенні позову покладалася на розсуд суду. \~ \~ \~ \~Виходячи з приписів ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. \~ \~ \~ \~Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. \~ \~ \~ \~Судом встановлено наступні обставини справи та визначені відповідно до них правовідносини. \~ \~ \~ \~ [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 25 жовтня 2023 року (а.с. 7). \~ \~ \~ \~Згідно з довідкою Чорнобаївської селищної ради Золотоніського району Черкаської області від 19 червня 2024 року, [PERSON] постійно проживав та був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . В господарстві проживав один (а.с. 8). \~ \~ \~ \~Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, до складу якої входить будинок з надвірними спорудами, земельна ділянка для ведення особистого підсобного господарства та земельна частка (пай). \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). \~ \~ \~ \~Згідно з ч. 2. ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч. 3 ст. 46 цього Кодексу). \~ \~ \~ \~Таким чином часом відкриття спадщини після смерті [PERSON] є день його смерті, тобто [INFO] . \~ \~ \~ \~Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. \~ \~ \~ \~Так, 22 серпня 2017 року [PERSON] склав заповіт, посвідчений секретарем виконавчого комітету Привітненської сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області [PERSON] . Відповідно до змісту заповіту [PERSON] належний йому на праві приватної власності житловий будинок з присадибною земельною ділянкою та земельну частку (пай) заповів [PERSON] (а.с. 9). \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. \~ \~ \~ \~Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. \~ \~ \~ \~Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). \~ \~ \~ \~Частиною 1 ст. 1270 ЦК України встановлено шестимісячний строк для прийняття спадщини, який починається з часу відкриття спадщини. \~ \~ \~ \~Отже строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] закінчився 20 квітня 2024 року. \~ \~ \~ \~Відповідно до змісту листа Чорнобаївської державної нотаріальної контори від 04 липня 2024 року (вих. № 177/01-16) (а.с. 22), який надійшов у відповідь на запит суду, після смерті [PERSON] заяв про прийняття спадщини та відмову від прийняття спадщини до нотаріальної контори не надходило. Свідоцтва про право на спадщину не видавалися. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Відповідно до абз. 2 цього пункту суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. \~ \~ \~ \~Абзацом 4 п. 24 цієї Постанови встановлено, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. \~ \~ \~ \~У постанові Верховного Суду від 21 жовтня 2021 року у справі № 332/3796/19 (провадження № 61-10896св21) вказано, що «вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з б`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строкові службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємці про наявність заповіту тощо. \~ \~ \~ \~Зважаючи на те, що в законодавстві не міститься визначення поняття поважності причин пропущення строку для прийняття спадщини, їх поважність визначається у кожному випадку, виходячи з конкретних обставин справи. \~ \~ \~ \~Так, позивачем зазначено про поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, а саме необізнаність про існування заповіту, складеного на користь останнього. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. \~ \~ \~ \~Встановлення поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини здебільшого є оціночним, адже одні і ті самі причини, виходячи з обставин справи, можуть визнаватися як поважними, так і навпаки. \~ \~ \~ \~Враховуючи лист Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16 травня 2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», суд вважає, що причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, на які посилається позивач, як на поважні, а саме необізнаність про існування заповіту, складеного на користь останнього заслуговують на увагу. \~ \~ \~ \~За таких обставин, оцінивши наявні у справі письмові докази, зважаючи на те, що позивач є спадкоємцем за заповітом, який бажає прийняти спадщину, вказана спадщина після смерті [PERSON] до цього часу ніким не прийнята, суд вважає за можливе позовні вимоги задовольнити та визначити позивачу додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю 3 (три) місяці. \~ \~ \~ \~На підставі викладеного вище,

Outcome: approved