Jurisdiction: civil
Date: 2024-11-06 00:00:00

[PERSON] (далі - позивач) через представника - адвоката Головацького Василя Федоровича звернулася до суду з позовом до Козівської селищної ради (далі - відповідач) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог зазначено, що [INFO] помер батько позивача [PERSON] , який на час смерті проживав за адресою: [ADDRESS] . На день смерті [PERSON] разом із ним ніхто не проживав та не був зареєстрований. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на спадкове майно, а саме на квартиру, що розташована за адресою: [ADDRESS] . Маючи намір оформити спадкові права, позивач 11.09.2024 звернулася до Козівської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті батька, проте отримала роз`яснення щодо пропущення строку для подання заяви про прийняття спадщини, у зв`язку з чим останній рекомендовано звернутися до суду для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування поважності причин пропуску строку для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини позивач зазначила, що разом зі спадкодавцем не проживала та зареєстрована не була, у неї були відсутні будь-які правовстановлюючі документи після смерті батька, знадобився додатковий час на їх отримання, зокрема, свідоцтво про смерть батька [PERSON] отримала лише 07.09.2024. Також вказала на незначний проміжок часу між закінченням строку для подання заяви про прийняття спадщини та подачею нею заяви про прийняття спадщини, що є підставою для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. З огляду на наведене, просила суд визначити їй додатковий строк тривалістю два місяці, після набрання рішенням суду законної сили, для подачі заяви в нотаріальну контору про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Ухвалою суду від 17.09.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, визначено справу розглядати суддею одноособово за правилами загального позовного провадження, призначено у справі підготовче засідання на 09.10.2024. Ухвалою суду від 09.10.2024 закрито підготовче провадження у справі за позовом [PERSON] до Козівської селищної ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Призначено справу до судового розгляду по суті на 07.11.2024. У судовому засіданні позивач [PERSON] позовні вимоги підтримала у повному обсязі з підстав, викладених у позовній заяві. Зазначила, що разом з сім`єю проживає у Київській області, з батьком не проживала. Про те, що батько помер їй вчасно не повідомили. Вживала всіх заходів, щоб у встановлений строк звернутися з відповідною заявою до нотаріальної контори, однак знадобився час на отримання необхідних документів для подання заяви про прийняття спадщини. Враховуючи викладене, просила позов задовольнити повністю. Представник Козівської селищної ради в судове засідання не з`явився, подав відзив на позовну заяву від 01.10.2024, у якому при вирішенні спору по суті Козівська селищна рада покладається на думку суду, справу просив розглянути без його участі. Заслухавши пояснення позивача, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [PERSON] , [INFO] , є дочкою [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 16.07.1999, свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] від 26.10.2013 (а.с. 7, 8). [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим повторно 07.09.2024 Обухівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Обухівському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (а.с. 6). Згідно з довідкою від 10.09.2024 №372/3-16, виданою Козівською селищною радою, на день смерті 02.03.2024 [PERSON] був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . Разом з ним зареєстрованих осіб не було (а.с. 11). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на належне йому на праві власності майно, а саме на квартиру, яка розташована за адресою: [ADDRESS] (а.с. 12). 11.09.2024 [PERSON] звернулася до Козівської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] , однак листом від 11.09.2024 № 149/01-16 державний нотаріус Козівської державної нотаріальної контори повідомив [PERSON] про те, що нею пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини та вона може звернутися до суду з позовом про визначення додаткового строку для її прийняття. 12.09.2024 [PERSON] звернулася до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з такого. Згідно зі статтями 1216, 1218 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України). За загальними нормами про спадкування, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). З урахуванням викладених вище положень, шестимісячний строк для подання нотаріусу заяви на прийняття спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , закінчився 03.09.2024. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Положення частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Такий правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 17.10.2019 у справі № 766/14595/16, від 30.01.2020 у справі № 487/2375/18, від 31.01.2020 у справі № 450/1383/18. Оцінка поважності причин пропуску строку прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Вказане узгоджується з правовими висновками, викладеними у постановах Верховного Суду від 26.06.2019 у справі № 565/1145/17, від 17.10.2019 у справі № 766/14595/16, від 30.01.2020 у справі № 487/2375/18, від 31.01.2020 у справі № 450/1383/18, від 17.08.2023 у справі № 626/274/22. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд враховує, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 13.03.2020 у справі №314/2550/17. Як встановлено судом, [PERSON] є спадкоємцем за законом першої черги після смерті її батька [PERSON] , який помер [INFO] , разом з спадкодавцем на день його смерті не проживала та зареєстрована не була. Інших спадкоємців, які б спадкували майно після смерті [PERSON] немає, спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилася, що вбачається з витягу зі Спадкового реєстру № 78495446 від 25.09.2024 (а.с. 22). Також судом враховано, що строк для подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] розпочався 03.03.2024 та закінчився 03.09.2024, [PERSON] звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини 11.09.2024, отже пропуск строку складає лише п`ять робочих днів. Суд, вважає за необхідне зауважити, що відповідно до статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. У контексті наведеного слід звернути увагу на принцип «пропорційності», який тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика ЄСПЛ розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Цей принцип закріплений і у частині третій статті 2 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України). Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Так, у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 17.10.2018 у справі № 681/203/17-ц зроблено висновок, що шестимісячний строк подання позивачами заяви про прийняття спадщини після смерті матері сплив 04.02.2017, а позов до суду вони пред`явили 15.02.2017, тобто пропущений ними строк для подання заяви про прийняття спадщини є незначним. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Зазначене також відповідає правовим висновкам Верховного Суду, викладеним у постановах від 06.03.2019 у справі № 478/482/18, від 07.04.2020 у справі № 756/9379/15-ц, від 02.02.2021 у справі № 491/327/18, від 20.11.2023 у справі №755/14106/21 та інших. Крім того, Верховний Суд у постанові від 12.10.2021 у справі № 953/8112/20, погодившись з висновками апеляційного суду, вказав, що позивач з поважних причин у визначений законом шестимісячний строк після смерті матері не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, а тому наявні правові підстави для визначення додаткового строку (два місяці) для подання заяви про прийняття спадщини. При вирішенні спору апеляційний суд надав належну оцінку обставинам справи, врахував те, що пропущений позивачем строк для подання заяви про прийняття спадщини є незначним: строк для подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини розпочався 08.11.2019 та закінчився 08.05.2020, а позивачем подано заяву про прийняття спадщини 14.05.2020, отже пропуск складає лише два робочі дні, зважаючи на те, що у період з 09.05.2020 по 12.05.2020 всі дні були вихідними, святковими. Таким чином, при вирішенні спору суд враховує вищевказану релевантну судову практику Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду щодо справ у спорах, що виникають із спадкових правовідносин, за якою незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та поданням заяви про її прийняття чи позовної заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, може бути підставою для задоволення таких вимог та визначення додаткового строку для для подання заяви про прийняття спадщини. Враховуючи встановлені обставини справи, незначний проміжок пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини (п`ять робочих днів), а також наведені позивачем причини пропуску строку для прийняття спадщини, які є поважними та пов`язані з істотними труднощами для позивача на вчинення цих дій, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для визначення [PERSON] додаткового строку тривалістю 2 місяці, з дня набрання рішенням суду законної сили, для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] . З огляду на викладене, позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню. Відповідно до частини першої статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Разом з тим, враховуючи заяву позивача про залишення судових витрат за нею, суд не вбачає підстав для вирішення питання про розподіл судових витрат.

Outcome: approved