Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-30 00:00:00

У серпні 2024 року перший заступник керівника Хмельницької окружної прокуратури Намистюк О.Б. звернувся до суду з позовом, в інтересах держави в особі органів, уповноважених державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах: Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області (Хмельницький рибоохоронний патруль), третя особа: Старокостянтинівська міська рада Хмельницької області до [PERSON] , [PERSON] про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів. В обґрунтування позову зазначив, що Хмельницькою окружною прокуратурою при вивченні стану законності у сфері екологічного законодавства, в тому числі щодо повноти та своєчасності відшкодування збитків, завданих навколишньому природному середовищу незаконним виловом водних біоресурсів встановлено, що [PERSON] 23 січня 2024 року близько 15 год. 30 хв. на річці Случ в с. Воронківці Хмельницького району Хмельницької області спільно із [PERSON] здійснили незаконний вилов водних біоресурсів риби із використанням заборонених знарядь лову однієї сітки (0024518) довжиною 28 м. висотою 1,2 м. з розміром вічка 40 мм., в результаті чого незаконно виловив рибу породи «карась сріблястий» - 20 штук, окунь звичайний 1 штука та лящ 1 штука, загальною вагою 3,165 кг. Постановами Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області у справах № 683/592/24 від 01 квітня 2024 року та №683/593/24 від 18 березня 2024 року [PERSON] та [PERSON] визнано винуватими у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 85 КУпАП та притягнуто їх до адміністративної відповідальності у виді штрафу в розмірі 340 грн. Вказує, що зазначеними протиправними діями [PERSON] та [PERSON] завдано навколишньому природному середовищу шкоду на загальну суму 36431 грн, яка на даний час залишається не відшкодованою. Своїми діями [PERSON] та [PERSON] порушили вимоги ч. 1 ст. 27, ст. 38 п. 3, 4, ч. 2 ст. 63 ЗУ «Про тваринний світ» ст. 26 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», п.п. 1 п. 1 розділу IV Правил любительського рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.09.2022 №700, які діяли на момент вчинення правопорушення, відповідальність за що передбачена ч. 4 ст. 85 КУпАП грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням заборонених знарядь лову). Прокурор Хмельницької оружної прокуратури подав до суду заяву, де позов підтримав та просив задовольнити Представник Старокостянтинівської міської ради Хмельницької області в судове засідання подав заяву про розгляд справи без участі представника міської ради, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, та просив провести розгляд справи у його відсутності. Представник Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області повідомлений належним чином про час та місце розгляду справи. Відповідачі [PERSON] , [PERSON] , які повідомлені належним чином в судове засідання не з`явилися, причини неявки не повідомили. Дослідивши докази у справі, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає задоволенню враховуючи наступне. Судом встановлено, що згідно постанови Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області від 01.04.2024 № 671/592/24 [PERSON] 23 січня 2024 близько 15 год. 30 хв. на р. Случ в с. Воронківці Хмельницької області займався незаконним виловом водних біоресурсів за допомогою заборонених знарядь лову сіткою, в кількості 1 штуки, при цьому виловив рибу карася сріблястого в кількості 20 штук, окуня в кількості 1 штуки, ляща в кількості 1 штуки, загальною вагою 3,165 кг, чим порушив вимоги ч. 1 ст. 27, ст. 38 п. 3, 4, ч. 2 ст. 63 ЗУ «Про тваринний світ» ст. 26 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», п.п. 1 п. 1 розділу IV Правил любительського рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.09.2022 №700 та вчинив адміністративне правопорушення за ч.4 ст.85 КУпАП грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням заборонених знарядь лову). Згідно постанови Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області від 18.03.2024 № 671/593/24 [PERSON] 23 січня 2024 близько 15 год. 30 хв. на р. Случ в с. Воронківці Хмельницької області займалася спільно із [PERSON] незаконним виловом водних біоресурсів за допомогою заборонених знарядь лову сіткою, в кількості 1 штуки, при цьому виловив рибу карася сріблястого в кількості 20 штук, окуня в кількості 1 штуки, ляща в кількості 1 штуки, загальною вагою 3,165 кг, чим порушила вимоги ч. 1 ст. 27, ст. 38 п. 3, 4, ч. 2 ст. 63 ЗУ «Про тваринний світ» ст. 26 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», п.п. 1 п. 1 розділу IV Правил любительського рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.09.2022 №700 та вчинила адміністративне правопорушення за ч.4 ст.85 КУпАП грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням заборонених знарядь лову). Управлінням Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області Семенець О. проведено розрахунок розміру шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) [PERSON] та [PERSON] біоресурсів в кількості 20 штук (карась сріблястий), 1 штука (окунь звичайний), 1 штука (лящ), яка склала 36431 грн. Причетність [PERSON] та [PERSON] до вказаного правопорушення підтверджується: копією постанови Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області від 01.04.2024 у справі № 683/592/24 відносно [PERSON] , копією постанови Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області від 18.03.2024 у справі № 683/593/24 відносно [PERSON] ; копією протоколу № 010371 про адміністративне правопорушення від 23.01.2024 за ч.4 ст.85 КУпАП відносно [PERSON] ; копією квитанції про отримання речей і документів, вилучених під час здійснення провадження у справах про адміністративні правопорушення №5 від 23.01.2024; копією Опису-оцінки знарядь лову, іншого рибальського майна, плавучих та інших транспортних засобів, вилучених у порушника [PERSON] згідно з протоколом від 23.01.2024 №010320; копією Опису об`єктів лову (добування), вилучених у порушника згідно з протоколом від 23.01.2024 № 010320 про адміністративне правопорушення, складене інспектором рибоохорони [PERSON] ; копією розрахунку від 26.01.2024 №01/24 розміру шкоди, завданої рибному господарству внаслідок порушень правил рибальства та охорони водних біоресурсів Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області. Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області направило лист для [PERSON] та [PERSON] про необхідність відшкодування шкоди, заподіяної рибному господарству України внаслідок вчинення вказаного правопорушення, в сумі 36431 грн. Проте шкода [PERSON] та [PERSON] в добровільному порядку не відшкодована. Статтею 13 Конституції України встановлено, Земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону. Статтею 66 Конституції України встановлено, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Відповідно до частини 2 статті 13 ЦК України при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині. Порядок здійснення державного контролю за охороною, використанням і відтворенням тваринного світу визначається Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища», Законом України «Про тваринний світ», Законом України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», Законом України «Про мисливське господарство та полювання», іншими законодавчими актами. Статтею 27 Закону України «Про тваринний світ» та статтею 26 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» встановлено, що у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. Статтею 5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» визначено, що державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси. Відповідно до вимог ч. 4 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни України, а також іноземні юридичні та фізичні особи та особи без громадянства зобов`язані відшкодовувати шкоду, завдану внаслідок порушення вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Частиною 1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Частиною 2 ст. 10 Закону України «Про тваринний світ» встановлено, що громадяни відповідно до закону зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Відповідно до статті 52-1 Закону України «Про тваринний світ» для добування об`єктів тваринного світу забороняються виготовлення, збут, застосування, зберігання отруйних принад, колючих, давлячих та капканоподібних знарядь лову, електроловильних систем (електровудок), електрогону, петель, самоловів, самострілів, вибухових речовин, пташиного клею та монониткових (волосінних) сіток (крім тих, що призначені для промислового лову), а також інших засобів, заборонених законом. Згідно із\~ч.\~4\~ст.\~63\~Закону України\~«Про тваринний\~світ» підприємства,\~установи,\~організації та\~громадяни зобов`язані\~відшкодовувати шкоду,\~заподіяну ними\~внаслідок порушення\~законодавства в\~галузі охорони,\~використання і\~відтворення тваринного\~світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом-Міністрів України. Згідно розділу IV Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України № 700 від 19 вересня 2022 року забороняється добування (вилов) такими знаряддями: 1) сітками та пастками усіх типів та конструкцій, а також іншими сітковими знаряддями добування (вилову), за винятком раколовок конструкції «хапка», підсак та ручних драг, встановлених цими Правилами розмірів. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі (частина перша статті 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища») Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду закріплені у статті 1166 ЦК України. Згідно з частинами першою, другою статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до положень статей 12,81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Статтею 89 ЦПК України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу, який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу. Судом встановлено, що внаслідок порушення відповідачами правил рибальства, заподіяно шкоду навколишньому природному середовищу, внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів в сумі 36431 грн, яка підлягає солідарному стягненню з відповідачів відповідно ст. 1166 ЦК України на користь позивача. З урахуванням наведеного, позов прокурора підлягає задоволенню. Таким чином, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. У відповідності до ст. 141 ЦПК України, на користь позивача підлягає стягненню сплачений судовий збір за подання позовної заяви в розмірі 3028 грн.

Outcome: approved