Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-13 00:00:00

[PERSON] звернулася до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з позовною заявою до [PERSON] про стягнення аліментів на неповнолітню дитину. В обґрунтування\~позовних вимог\~позивачка зазначила,\~що 22 травня 2016 року між нею та відповідачем зареєстровано шлюб. 22 грудня 2023 року вона пред`явила позов до суду про розірвання шлюбу. З 30.01.2024 сторони проживають окремо. За час перебування у шлюбі у них народився син [PERSON] , [INFO] , який є громадянином України, хоча і народився в Чехії. Відповідач працює в Чехії розробником та адміністратором баз даних, його заробітня плата складає близько 40 тисяч чеських крон. З 30 січня 2024 року батько коштів на утримання дитини не надає. На підставі викладеного, позивачка просить суд стягнути з відповідача на її користь аліменти на утримання спільної дитини [PERSON] , [INFO] , в розмірі частини з усіх видів його заробітку (доходу), але не менше ніж 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно до досягнення дитиною повноліття. 13 квітня 2024 року від представника відповідача надійшов відзив на позов, у якому представник відповідача просить залишити позовну заяву без розгляду з тих підстав, що 29.01.2024 в Чеській Республіці в окружному суді м. Праги відкрито провадження у справі про врегулювання відносин щодо неповнолітнього сина [PERSON] , тобто у справі про опіку над неповнолітнім відповідно до Чеського законодавства. Позаяк, сторони мають фактичне та постійне місце проживання за кордоном в Чеській Республіці, місцева юрисдикція суду у справах щодо опіки над неповнолітньою дитиною, стягнення аліментів та визначення місця проживання дитини, яка народилася та проживала у Республіці Чехія, є саме юрисдикція даної країни. Шостого травня 2024 року позивачка подала відповідь на відзив, у якій поміж іншого, звертає увагу на те, що так як перший судовий процес між сторонами був розпочатий в Україні, питання утримання дитини теж компетентний розглядати український суд. !4 жовтня 2024 року до суду надійшла заява відповідача, подана ним 08.10.2024 через систему "Електронний суд", про долучення до матеріалів справи ухвали апеляційного суду м. Праги від 05.09.2024, якою скасовано рішення районного суду Прага 5 від 28.05.2024 у справі 50 Nc 6024/2024-239 67 P I Nc 55/2024, 67 Р І Nc 56/2024 та направлено справу, яка стосується врегулювання відносин щодо спільного сина сторін [PERSON] у період до та після розлучення батьків на новий розгляд до суду першої інстанції. 14 жовтня 2024 року від позивачки надійшло заперечення на вищевказану заяву, в якій позивачка, зокрема, покликається на те, що апелячційний суд повернув справу про врегулювання відносин неповнолітнього до суду першої інстанції лише для продовження розгляду питання про визначення юрисдикції, а не для розгляду справи по суті, а відповідач, надаючи невірний переклад рішень чеських судів, намагається ввести суд в оману. Вирішуючи питання підсудності справи суд дійшов висновку про підсудність спору саме українському суду з огляду на те, що у ході розгляду справи було встановлено, що дитина [PERSON] є громадянином України, проживає разом з матір.ю - позивачкою у справі - на території Україні, провадження про розірвання шлюбу між сторонами на підставі заяви позивачки було розпочате на території України 22 грудня 2023 року, тобто раніше ніж відповідач звернувся до чеського суду, що в силу ч. 5 ст. 30, ч. 2 ст. 33 Договору між Україною та Чеською Республікою про правову допомогу в цивільних справах, свідчить про те, що компетентним судом для вирішення позовних вимог про стягнення аліментів є саме український суд. У судовому засіданні позивачка та її представник підтримали позовні вимоги та просили їх задовольнити у повному обсязі з підстав, наведених у позовній заяві та відповіді на відзив. Представник відповідача у судовому засіданні заперечила щодо задоволення позовних вимог з підстав, наведених у раніше поданому відзиві на позов, просила у задоволенні позову відмовити. Від відповідача 14 жовтня 2024 року надійшла заява, подана ним 07.10.2024 через систему "Електронний суд", про надання йому можливості взяти участь у розгляді справи в режимі відеоконференції, а у випадку технічних проблем провести засідання без його участі та участі його представника. Враховуючи, відсутність технічної можливості для проведення відеоконференції з відповідачем, а також беручи до уваги те, що заява подана відповідачем на стадії дослідження письмових доказів, клопотання відповідача задоволено в частині розгляду справи без його участі. Заслухавши пояснення позивачки та представників сторін, дослідивши матеріали справи, суд встановив таке. Згідно з повторно виданим свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] , 22 травня 2016 року [PERSON] , [INFO] , а також [PERSON] , [INFO] , зареєстрували шлюб, про що 22 травня 2016 року складено відповідний актовий запис за № 35. Після державної реєстрації шлюбу позивачці присвоєне прізвище « [PERSON] ». Місце державної реєстрації Виконавчий комітет Холмківської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області [INFO] в м. Прага народився спільний син сторін [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження магістрату міської частини Прага 2 серії [NUMBER] від 06.01.2020. Згідно з довідкою Посольства України в Чеській Республіці за № 61313/19-536-81 від 28 січня 2020 року, [PERSON] народився [INFO] , та зареєстрований громадянином України. З витягів з реєстру територіальної громади, отриманих за запитом Великоберезнянської селищної ради, вбачається, що [PERSON] , [INFO] , та її син [PERSON] , [INFO] , зареєстровані за адресою: [ADDRESS] , З характеристик Великоберезнянської селищної ради за № 101 від 29.02.2024 вбачається, що позивачка, за період проживання в селищі Великий Березний громадський порядок не порушувала. З сусідами перебуває в добрих відносинах. Скарг на її поведінку від мешканців селища в селищну раду не поступало. Згідно з висновком комісії з питань захисту прав дитини Великоберезнянської селищної ради Ужгородського району Закарпатської області від 16.04.2024 за № 176/03.1-19, орган опіки та піклування вважає за доцільне визначити місце проживання малолітньої дитини [PERSON] , [INFO] , разом з матір`ю [PERSON] . У довідці № 9 від 05.03.2024 ЗДО № 1 «Веснянка» зазначено, що син позивачки [PERSON] дійсно відвідує Великоберезнянський заклад дошкільної освіти (ясла-садок) № 1 «Веснянка» з 04.03.2024. З письмового підтвердження кризового центру «РОЗАЛІН» від 09.02.2024, вбачається, що позивачка разом з неповнолітнім сином [PERSON] скористалися послугою конфіденційного кризового житла даного центру в період з 30.01.2024 по 05.02.2024 у зв`язку з загрозою домашнього насилля. Також з листа закладу «Роса» - центру для жінок від 09.02.2023 вбачається, що позивачка потрапила до притулку «Роса» разом зі своїм неповнолітнім сином через домашнє насильство з боку її чоловіка та батька неповнолітнього сина. Рішенням комісії у справах проступків муніципального району міської частини Прага-Велка Хухле від 22.02.2024 обвинуваченого [PERSON] , [INFO] , визнано винним у скоєнні злочину проти громадського співіснування, який він вчинив, витягнувши свою дружину Неонілу Щобак з ліжка та схопив її за праву руку з такою силою, що спричинив їй гематому, тобто умисно порушив цивільне співіснування шляхом вчинення насильницьких дій щодо іншої особи. З договору найму (оренди) укладеного між [PERSON] та [PERSON] від 06.12.2022, вбачається, що останній винаймає квартиру [ADDRESS] . Разлом з ним квартирою користуються [PERSON] . У додатку № 1 до даного договору оренди від 14.12.2019 також зазначено, що разом з орендарем у квартирі також проживатиме [PERSON] , [INFO] . З листа адвоката Філіпа Свободи за № 2196/2024 від 29 січня 2024 року вбачається, що у Чеській Республіці між сторонами наявний судовий спір про врегулювання відносин неповнолітнього сина [PERSON] у період до та після розлучення батьків. Окрім цього, з письмового підтвердження даного адвоката випливає, що провадження у даній справі відкрито 29 січня 2024 року в окружному суді м. Праги 5. Місцева юрисдикція обґрунтована положеннями параграфу 4 абз. 2 Закону «Про спеціальне судочинство, зі змінами та доповненнями», а також відповідно до абз. 1 ст. 29 Договору між Чеською Республікою та Україною «Про правову допомогу в цивільних справах», так як обидва з подружжя мають фактичне місце проживання в Чеській Республіці. В аналогічному письмовому підтвердженні адвоката Філіпа Свободи за вих. № 2196/2024 від 19.03.2024 зазначено, що ним була подана апеляційна скарга на постанову районного суду Праги-5 від 27 лютого 2024 року № 50 Nc 6024/2024-54, якою було зупинено провадження у справі про опіку над неповнолітнім. Провадження щодо опіки над неповнолітнім [PERSON] було розпочато 29 січня 2024 року в Чеській Республіці досі на розгляді. З повістки від 21 лютого 2024 року вбачається, що [PERSON] викликають на 10 год. 00 хв. 03 квітня 2024 року як сторону у справі про врегулювання відносин неповнолітнього [PERSON] , [INFO] , до та після розлучення у справі № 50 Nc 6024/2024 у районний суд м. Праги-5. З талону на прийом для обстеження у лікаря від 16.02.2024 судом встановлено, що [PERSON] був зареєстрований на прийом до педіатра у АТ «Медклінік», Прага-5. Згідно з довідкою дитячого садка «Велка Хухле» від 16.02.2024, [PERSON] відвідував дитячий садок до 31.12.2023, а в лютому цілий місяць не відвідував дитячий садочок. Рішенням Ужгородського місьбкрайонного суду від 14 березня 2024 року у справі № 308/22857/23 задоволено позовну заяву [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу, шлюб між сторонами розірвано. Згідно з рішенням Окружного суду Праги 5 у справі № 50 Nc 6024/2024-239 67 Р та Nc 55/2024 67 Р та Nc 56/2024 про корегування відносин неповнолітнього на період до та після розірвання шлюбу сторні провадження у справі про врегулювання обставин неповнолітнього за період до та після розірвання шлюбу батьків зупинено. Постановою міського суду м. Праги, як апеляційного суду, за реєстраційний номером № 18 Со 104/2024-120 прийняте рішення, яким беручи до уваги той факт, що на момент відкриття провадження у справі про врегулювання відносин неповнолітнього на період до та після розірвання шлюбу батьків на підставі заяви батька, неповнолітній проживав у Чеській Республіці, а також те, що в ході розгляду справи не було встановлено, що аналогічне провадження вже було відкрито в компетентному українському суді, апеляційний суд залишив рішення суду першої інстанції без змін. Суд першої інстанції скасував рішення в порядку, викладеному в резолютивній частині цього рішення, позаяк Окружний суд району Прага 5 має міжнародну, предметну та територіальну юрисдикцію у цій справі відповідно до наведених статтей Договору та параграфу 4 Закону «Про спеціальне законодавство». Окрім цього, як вбачається з постанови Муніципального суду, як суду апеляційної інстанції, у Празі від 13.06.2024 у справі № 18 Со 189/2024-255, про корегування обставин неповнолітнього на період до та після розірвання шлюбу батьків про пропозицію батька про вжиття попереднього заходу на апеляцію батька на постанову Окружного суду Праги 5 ід 13.05.2024 № 50 Nc 6024/2024-228 вирішено залишити рішення суду першої інстанції без змін. Оцінивши належним чином зібрані у справі докази, суд дійшов таких висновків. Згідно з ст. 180 Сімейного кодексу України, батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Відповідно до ч. 1 ст.\~155\~Сімейного кодексу\~України, здійснення батьками своїх прав та виконання обов`язків мають ґрунтуватися на повазі до прав дитини та її людської гідності. Згідно з ч. 3\~ст. 181 СК України, за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. Відповідно до ч. 1\~ст. 182 СК України,\~при визначенні розміру аліментів суд враховує стан здоров`я та матеріальне становище дитини, стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів, наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дітей та інші обставини, що мають істотне значення. Матеріальне становище сторін суд визначає, виходячи з вартості приналежного їм майна, рівня доходів, а також величини витрат, які вони здійснюють на утримання себе й членів своєї сім`ї. Згідно з ч. 2\~ст. 182 СК України,\~розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний гарантований розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Мінімальний рекомендований розмір аліментів на одну дитину становить розмір прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку і може бути присуджений судом у разі достатності заробітку (доходу) платника аліментів. Відповідно до ч. 1\~ст. 183 СК України, частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом. Нормами ч. 1\~ст. 191 СК України\~передбачено, що аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред`явлення позову. Як встановлено у ході розгляду справи [PERSON] проживає разом з матір`ю-позивачкою. Позивачка просить стягнути з відповідача аліменти в частці від його доходу відповідача, а саме в розмірі частки. Під час розгляду справи було встановлено, що відповідач працює в Чехії розробником та адміністратором баз даних. Заробітня плата останнього складає близько 40\~000,00 чеських крон (приблизно 69\~000,00 гривень). Жодних обставин, які б свідчили про незадовільний стан здоров`я відповідача, наявність у нього інших дітей, непрацездатних утриманців, чи інших обставин, що унеможливлюють сплату ним аліменти у визначеному позивачкою розмірі, під час розгляду справи не здобуто. З огляду на викладене, виходячи зі встановленого законодавством обов`язку обох батьків утримувати їх неповнолітніх дітей,\~суд дійшов висновку про задоволення позовної заяви у зв`язку з її обґрунтованість та стягнення з відповідача на користиь позивачки аліментів у розмірі 1/4 частки всіх його заробітків, починаючи з 04.03.2024 і до досягнення дитиною повноліття. Крім того, беручи до уваги висновок про задоволення позовних вимог позивачки, яка відповідно до п. 3 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», звільнена від сплати судового збору, з відповідача, на підставі ст. 141 ЦПК України, належить стягнути на користь держави судовий збір у розмірі 1211,20 гривень. Відповідно до п. 1 ч. 1\~ст. 430 ЦПК України, суд допускає негайне виконання рішень у справах про стягнення аліментів у межах суми платежу за один місяць. На підставі наведеного,

Outcome: approved