Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-10 00:00:00

[PERSON] \~\~звернулась в суд з позовом до [PERSON] про стягнення пені за прострочення сплати аліментів. Позов обґрунтовано тим, що, згідно судового наказу Луцького міськрайонного суду від 27.07.2023 року присуджено стягувати з відповідача на її користь аліменти на утримання двох дітей: [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] в розмірі 1/3 частки заробітку (доходу) платника аліментів, але не менше ніж 50% прожиткового мінімуму для дитини , починаючи з 20.07.2023 року і до досягнення найстаршою дитиною повноліття. 30.08.2023 року старшим державним виконавцем відділу ДВС у місті Луцьку П`ясецьким Р.В. було винесено постанову про відкриття виконавчого провадження та в подальшому винесено ряд постанов спрямованих на стимулювання відповідача як боржника до виконання свого зобов`язання зі сплати аліментів, оскільки в період з кінця серпня 2023 року по кінець лютого 2024 року [PERSON] жодного разу не було сплачено жодного платежу, спрямованого на погашення заборгованості зі сплати аліментів. Лише 30.05.2024 року відповідач в готівковій формі надав суму коштів в розмірі 6000 грн. на відпочинок дітей в Карпатах та вважає, що дані кошти відносяться до додаткових витрат на дітей. З врахуванням заяви про збільшення позовних вимог просить суд стягнути з відповідача в її користь неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів на утримання малолітніх дітей [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] за період з 20.07.2023 року по 11.08.2024 року у розмірі 44388,64 грн. та стягнути з відповідача в користь держави судовий збір. Ухвалою судді від 30.08.2024 року відкрито провадження в цивільній справі та вирішено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Крім цього, відповідачу визначено п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. В судове засідання позивач не з`явилась, подала суду заяву про розгляд справи у її відсутності. Збільшені позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити. Відповідач в судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, відзив відповідачем не подано. Суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає вимогам ч.1 ст. 280 ЦПК України. Дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають до задоволення з наступних підстав. Судом встановлено, що судовим наказом Луцького міськрайонного суду від 25.07.2023 року наказано стягувати з боржника [PERSON] на користь стягувача [PERSON] , аліменти на утримання [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] в розмірі 1/3 частини з усіх видів його заробітку (доходу), але не менше 50% від прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, та не більше 10 прожиткованих мінімумів для дитини відповідного віку, починаючи з 20.07.2023 року і досягнення найстаршою дитиною повноліття. Судовий наказ перебуває на примусовому виконанні у відділі державної виконавчої служби у місті Луцьку. Із розрахунку державного виконавця вищевказаного відділу виконавчої служби вбачається, що аліментні зобов`язання [PERSON] належним чином не виконує, внаслідок чого станом на 01 вересня 2024 року, має місце прострочення сплати аліментів, що призвело до виникнення заборгованості на суму 44388,64 грн. Статтею 180 Сімейного кодексу України\~(далі\~СК України) встановлений обов`язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Сплата аліментів за рішенням суду є одним із способів виконання обов`язку утримувати дитину тим з батьків, хто проживає окремо від дитини. Відповідно до частини 1\~статті 196 СК України, у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі 1% суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100% заборгованості. Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти. Загальна сума пені за несплату або несвоєчасну сплату аліментів має розраховуватися за формулою: ?p=(A1?1%?Q1)+(A2?1%?Q2)+……….(An?1%?Qn), де: ?p - загальна сума пені за несплату або прострочення сплати аліментів, обраховується позивачем на момент подачі позову; A1 - нарахована сума аліментів за перший місяць; Q1 - кількість днів прострочення сплати суми аліментів за перший місяць; A2 - нарахована сума аліментів за другий місяць; Q2- кількість днів прострочення сплати аліментів за другий місяць; An- нарахована сума аліментів за останній місяць перед подачею позову; Qn- кількість днів прострочення сплати аліментів за останній місяць. Частиною 4\~статті 263 Цивільного процесуального кодексу України\~(далі\~ЦПК України) визначено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 17 листопада 2021 року в справі № 569/14819/19 (провадження № 61-1586св20) зазначено, що: «правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже, і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Пеня за заборгованість зі сплати аліментів нараховується на всю суму несплачених аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення. Отже, зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, тому при розгляді спорів про стягнення на підставі частини першої\~статті 196 СК України\~пені від суми несплачених аліментів суд повинен з`ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого\~обчислити розмір пені виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму. Викладене узгоджується з правовими висновками Великої Палати Верховного Суду, висловленими у постановах від 25 квітня 2018 року у справі № 572/1762/15-ц (провадження № 14-37цс18) та від 03 квітня 2019 року у справі № 333/6020/16-ц (провадження № 14-616цс18)». У постанові Верховного Суду від 19 січня 2022 року в справі № 711/679/21, зроблено висновки, що: «загальні засади (принципи) приватного права мають фундаментальний характер й інші джерела правового регулювання, у першу чергу, акти сімейного законодавства, мають відповідати змісту загальних засад. Це, зокрема, проявляється в тому, що загальні засади (принципи) є по своїй суті нормами прямої дії та повинні враховуватися, зокрема, при тлумаченні норм, що містяться в актах сімейного законодавства; учасники сімейних правовідносин можуть мати особисті та майнові суб`єктивні сімейні обов`язки. Свої обов`язки учасники сімейних відносин здійснюють різними способами: здійснення активних дій; утримання від здійснення активних дій. Якщо невиконання особистих обов`язків учасників сімейних відносин у випадках, передбачених в законі, може припинятися або не зумовлювати відповідних наслідків, то невиконання сімейного обов`язку майнового характеру не допускається. Оскільки на відміну від особистих, майнові обов`язки можуть виконуватися незалежно від самого носія такого обов`язку за допомогою інших суб`єктів. Невиконання або ухилення від виконання сімейного обов`язку може бути підставою для застосування відповідних правових наслідків, що можуть визначатися в: нормах СК України; домовленості (договорі) сторін. Наслідки невиконання або ухилення від виконання сімейного обов`язку можуть мати: особистий характер, коли негативний вплив відбувається на особисту сферу зобов`язаної особи; майновий характер, якщо такий вплив здійснюється на майнову сферу зобов`язаної особи; стягнення пені, передбаченої абзацом 1 частини першої статті 196 СК України, можливе лише у разі виникнення заборгованості з вини особи, зобов`язаної сплачувати аліменти. У СК України не передбачено випадки, коли вина платника аліментів виключається. Очевидно, що в такому разі підлягають застосуванню норми цивільного законодавства. Якщо платник аліментів доведе, що вжив всіх залежних від нього заходів щодо належного виконання зобов`язання, то платник аліментів є невинуватим у виникненні заборгованості, і підстави стягувати неустойку (пеню) відсутні. Саме на платника аліментів покладено обов`язок доводити відсутність своєї вини в несплаті (неповній сплаті) аліментів; розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити та 1 відсоток. Тобто, заборгованість за місяць х кількість днів заборгованості х 1 %; при застосуванні формулювання "не більше 100 відсотків заборгованості" в абзаці 1 частини 1 статті 196\~СК України якщо обмежувати нарахування пені поточною заборгованістю (тобто, тією яка існує за всі місяці станом на момент пред`явлення позову чи на інший момент), то при пред`явленні позову за період коли існувало прострочення, а на момент пред`явлення позову поточна заборгованість відсутня, то і не буде межі, яку не повинна перевищувати пеня. Як наслідок, очевидно, що потрібно розмежовувати сукупну поточну заборгованість та заборгованість за аліментами за певний місяць. Колегія суддів, з урахуванням принципу розумності, вважає, що оскільки пеня є змінною величиною, основою для обчислення якої є саме заборгованість за аліментами за певний місяць, то формулювання "не більше 100 відсотків заборгованості" означає, що розмір пені не повинен перевищувати розмір заборгованості, на яку вона нараховується. У разі, якщо позивач, з урахуванням принципу диспозитивності пред`явив позов про стягнення пені за декілька місяців, то розмір пені за ці місяці не повинен перевищувати сукупний розмір заборгованості, на яку вона нараховується». Таким чином, виходячи із правових позицій Верховного Суду наданого позивачем розрахунку заборгованості по аліментах, розмір неустойки (пені) по аліментах станом на 1 вересня 2024 року необхідно розраховувати наступним чином: Липень 2023 року :1096 грн 64 коп. (нарахована сума аліментів) х 1% (пеня) х 433(кількість днів прострочення) = 4748 грн 45 коп. (неустойка (пеня); серпень 2023 року: 2833 грн 00 коп. (нарахована сума аліментів) х 1% (пеня) х 402 (кількість днів прострочення) = 11388 грн 66 коп. (неустойка (пеня); вересень 2023 року: 2833 грн 00 коп. (нарахована сума аліментів) х 1% (пеня) х 372 (кількість днів прострочення) = 10538 грн 76 коп. (неустойка (пеня); жовтень 2023 року: 2833 грн 00 коп. (нарахована сума аліментів) х 1% (пеня) х 341 (кількість днів прострочення) = 9660 грн 53 коп. (неустойка (пеня); листопад 2023 року: 2833 грн 00 коп. (нарахована сума аліментів) х 1% (пеня) х 311 (кількість днів прострочення) = 8810 грн 63 коп. (неустойка (пеня); грудень 2023 року: 3196 грн 00 коп. (нарахована сума аліментів) х 1% (пеня) х 280 (кількість днів прострочення) = 8948 грн 80 коп. (неустойка (пеня); січень 2024 року: 3196 грн 00 коп. (нарахована сума аліментів) х 1% (пеня) х 249 (кількість днів прострочення) = 7958 грн 04 коп. (неустойка (пеня); лютий 2024 року: 3196 грн 00 коп.(нарахована сума аліментів) х 1% (пеня) х 220 (кількість днів прострочення) = 7031 грн 20 коп. (неустойка (пеня); березень 2024 року: 3196 грн 00 коп. (нарахована сума аліментів) х 1% (пеня) х 189 (кількість днів прострочення) = 6040 грн 44 коп. (неустойка (пеня); квітень 2024 року: 3196 грн 00 коп.(нарахована сума аліментів) х 1% (пеня) х 159 (кількість днів прострочення) = 5081 грн 64 коп. (неустойка (пеня); травень 2024 року: 3196 грн 00 коп. (нарахована сума аліментів) х 1% (пеня) х 128 (кількість днів прострочення) = 4090 грн 88 коп. (неустойка (пеня); червень 2024 року: 3196 грн 00 коп. (нарахована сума аліментів) х 1% (пеня) х 98 (кількість днів прострочення) = 3132 грн 08 коп. (неустойка (пеня); липень 2024 року: 3196 грн 00 коп. (нарахована сума аліментів) х 1% (пеня) х 67 (кількість днів прострочення) = 2141 грн 32 коп. (неустойка (пеня); серпень 2024 року: 3196 грн 00 коп. (нарахована сума аліментів) х 1% (пеня) х 36 (кількість днів прострочення) = 1150 грн 56 коп. (неустойка (пеня); вересень 2024 року: 3196 грн 00 коп. (нарахована сума аліментів) х 1% (пеня) х 6 (кількість днів прострочення) = 191 грн 76 коп. (неустойка (пеня); Отже, загальна сума пені за порушення відповідачем аліментних зобов`язань становить 44388 грн 64 коп. Враховуючи, що сума неустойки (пені) за порушення відповідачем аліментних зобов`язань становить 44388 грн 64 коп., тобто перевищує 100% заборгованості по даному аліментному зобов`язанню, суд прийшов до висновку про стягнення неустойки (пені) в межах наявної заборгованості по аліментам, як того просила позивачка, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі. Оскільки відповідно до вимог ст. 5 Закону України «Про судовий збір» та положень ст. 141 ЦПК України, позивачка звільнена від сплати судового збору, а тому з відповідача в дохід держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 1121 грн 20 коп.

Outcome: approved