Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-20 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до Дружківського міського суду Донецької області з позовною заявою, в якій просить: визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] три місяці з дня набрання рішенням законної сили. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що [INFO] померла мати позивача [PERSON] [INFO] , яка проживала за адресою: [ADDRESS] . Після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить квартира [ADDRESS] , що належала їй на праві приватної власності на підставі Свідоцтва про право власності від 22.11.1999 року, та земельна ділянка площею 4,23 га., що належала їй на праві власності на підставі Державного акту серія ДН№ 183185. На момент відкриття спадщини, вона проживала окремо від спадкодавця, що підтверджується довідкою про реєстрацію місця проживання. 05.12.1990 року позивачем було укладено шлюб, після якого вона змінила прізвище з « [PERSON] » на « [PERSON] ». В червні 2024 року позивач звернулась до Приватного нотаріуса Краматорського району нотаріального округа Миросєді В.М. із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , однак нотаріусом було відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки нею було пропущено шестимісячний строк. У встановлений законом шестимісячний строк вона так не звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку із з вторгненням РФ в Україну. 24 лютого 2022 року Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», що затверджений Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ, в Україні введено воєнний стан, який діє до теперішнього часу. З моменту нападу РФ на Україну та введення воєнного стану в Україні, на території України у т.ч. у Дружківці почались постійні обстріли. Перебувати в місті стало небезпечно. Державою та волонтерами з метою збереження життя громадян була організована евакуація населення з міста. Крім того, на початку вторгнення в місті не працювали нотаріальні контори. Так, у березні 2022 року позивач разом із сім`єю була вимушена евакуюватись з міста задля збереження свого життя та життя своєї родини. Впродовж цього часу позивач разом із сім`єю постійно змінювала місце проживання в пошуках роботи та намагалась налагодити свій побут. Крім того, у період з 22.10.21 по 22.11.2021 позивач перебувала на лікарняному (стаціонарне відділення), а після виписки зі стаціонарного відділення проходила діагностування та лікування в різних діагностичних центрах, що підтверджується виписками та висновками експертів. Вважає, що зазначені обставини такі як, хвороба, військова агресія РФ проти України, постійний переїзд з одного міста до іншого, відсутність доходу в сім`ї є поважними причинами для визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини. Позивач є єдиним спадкоємцем померлої, інших спадкоємців за заповітом чи за законом немає. Батько позивача [PERSON] помер [INFO] . Братів та сестер не має, позивач була єдиною дитиною у сім`ї. Також зазначає, що на момент смерті матері позивача інші особи не були зареєстровані у квартирі [ADDRESS] . На теперішній час спадкоємців, які б прийняли спадщину, чи звернулися з цього приводу до нотаріальної контори з відповідною заявою немає. Позивач [PERSON] у судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином. Надала суду заяву в якій просить розглядати справу за її відсутності, позовні вимоги підтримає в повному обсязі та просить їх задовольнити. Проти ухвалення заочного рішення не заперечує. Відповідач Дружківська міська військова адміністрація Краматорського району Донецької області у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Заяв та клопотань про розгляд справи без їх участі або про відкладення судового засідання від них на адресу суду не надходило. У встановлений ухвалою суду про відкриття провадження у справі строк відзив на позовну заяву відповідачем також не поданий. На підставі ч.2 ст.247 Цивільного процесуального кодексу України, в разі неявки всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до ч.1 ст.280 Цивільного процесуального кодексу України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Дослідивши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, об`єктивно оцінивши у сукупності докази, які мають значення для розгляду справи, давши їм оцінку в сукупності, суд вважає, що заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Статтями 15 та 16 ЦК України\~передбачено право особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. До відносин спадкування правила ЦК України (книга 6 Спадкове право, ст.ст.1216-1308) застосовуються, якщо спадщина відкрилась після набрання ним чинності з 01 січня 2004 року, а також якщо спадщина відкрилась до цієї дати, але не була прийнята ніким із спадкоємців (пункти 1, 5 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України). За загальними правилами про спадкування, передбаченими ст. 1216, 1218, 1220 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Частиною 3 статті 1223 ЦК України визначено, що у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу (ст. 1258 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України). Згідно Правової позиції Верховного Суду України у справі № 6-85цс12, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Відповідно до\~ст.1221\~ЦК України,\~місцем відкриття\~спадщини є\~місце подання\~першої заяви,\~що свідчить\~про волевиявлення\~щодо спадкового\~майна,\~спадкоємців,\~виконавців заповіту,\~осіб,\~заінтересованих в\~охороні такого\~майна,\~або вимоги\~кредиторів (ч.1). На підставі отриманої першої заяви нотаріус заводить спадкову справу, яка підлягає державній реєстрації у Спадковому реєстрі в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (ч.2). Відповідно до ч. 1 ст.9-1 Закону № 1669-VII, у разі якщо останнім місцем проживання спадкодавця є населений пункт, на території якого органи державної влади тимчасово не здійснюються або здійснюють не в повному обсязі свої повноваження, затверджений рішенням КМУ, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні спадкового майна, або вимоги кредиторів. Судом встановлені наступні фактичні обставини справи і відповідні їм правовідносини. Позивач [PERSON] , [INFO] , уродженка м. Дружківка, Донецької області, зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується копією паспорта громадянина України та довідкою про реєстрацію місця проживання від 28.12.2019 року №8948 (а.с.9-10). Згідно свідоцтва про народження серія [NUMBER] від 23.10.1974 року [PERSON] народилася [INFO] , батьком зазначений [PERSON] , матір`ю зазначена [PERSON] (а.с.12). Згідно свідоцтва про укладення шлюбу [NUMBER] від 08.12.1990 року Дружківським міським відділом РАЦС Донецької області між [PERSON] та [PERSON] 08.12.1990 року зареєстровано шлюб, про що в книзі реєстрації актів про укладення шлюбу 08.12.1990 року зроблено запис за №717, прізвище дружини після реєстрації шлюбу [PERSON] (а.с.13). [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] , виданим Дружківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Краматорському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), актовий запис про смерть № 1218 від 09.11.2021 року (а.с.4). [PERSON] , помер [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] , виданим відділом реєстрації актів цивільного стану Дружківського міського управління юстиції Донецької області, актовий запис про смерть № 499 від 01.06.2009 року (а.с.5). Як вбачається з листа Приватного нотаріуса Краматорського районного нотаріального округу Миросєді В.М. № 367/01-16 від 04.06.2024 року [PERSON] при зверненні до нотаріуса щодо заведення спадкової справи та видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті [INFO] [PERSON] , [INFO] , надано роз`яснення, що оскільки [PERSON] заяву про прийняття спадщини після смерті [PERSON] в нотаріальну контору (до приватного нотаріуса) в установлений законом строк не подала та на момент смерті не була зареєстрована за однією й тією ж адресою з померлою, вона пропустила строк для прийняття спадщини (а.с.6). Як вбачається зі свідоцтва про право власності на житло від 22.11.1999 року Дружківський відділ приватизації житла посвідчує, що квартира яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] дійсно належить на праві приватної власності [PERSON] . Свідоцтво видане згідно з розпорядженням (наказом) від 22.11.1999 року №230, записано у реєстрову книгу за №244 (а.с.8). Згідно Державного акту на право власності на земельну ділянку серія ДН №183185 від 28.09.2005 року, який видано [PERSON] , яка проживає в [ADDRESS] , і на підставі розпорядження голови Костянтинівської районної державної адміністрації № 341 від 27.07.2005 року є власником земельної ділянки площею 4,23 кв.м. у межах згідно з планом, земельна ділянка розташована Донецька область, Костянтинівський район, Миколайпільська сільська рада, цільове призначення - для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Акт зареєстровано в книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі за №010515700232 (а.с.7). Згідно виписки із медичної карти стаціонарного хворого [PERSON] в період з 22.10.2021 по 22.11.2021 року перебувала на стаціонарному лікуванні, та протягом грудня 2021 лютого 2022 року проходила обстеження у лікувальних закладах, що підтверджується висновками експертів від 14.12.2021 р., 12.01.2022 р.,23.02.2022 р. (а.с.14-17). Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №77520830 від 02.07.2024 року наданої Другою краматорською державною нотаріальною конторою у спадковому реєстрі відсутня інформація про наявність спадкової справи відкритої щодо спадкового майна [PERSON] , яка померла [INFO] (а.с.29). Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/ спадкові договори) №77520841 від 02.07.2024 року наданої Другою краматорською державною нотаріальною конторою у Спадковому реєстрі відсутня інформація про наявність заповітів або спадкових договорів складених [PERSON] , яка померла [INFO] (а.с.30). Таким чином, у судовому засіданні встановлено факт пропуску строку для прийняття спадщини позивачем, який не є підставою для усунення від спадкування, оскільки позивач має право на спадщину після смерті матері за законом. Однак, вона не може реалізувати його у зв`язку з пропуском встановленого законом строку для прийняття спадщини. Отже право останньої підлягає захисту в судовому порядку. Визначаючи спадкоємцю додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Право на справедливий судовий розгляд, закріплене у п. 1 ст. 6 Конвенції, необхідно розглядати як право на доступ до правосуддя. Тобто Україна як учасниця Конвенції повинна створювати умови щодо забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства. Гарантоване ст.\~6\~Конвенції про\~захист прав\~людини і\~основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права. Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272\~ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320 цс 17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. У відповідності до роз`яснень, що містяться в абз. 6 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7, вирішуючи питання при визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Як роз`яснив у своїй постанові від 26 червня 2019 року у справі №565/1145/17 Верховний Суд у складі Другої судової палати Касаційного цивільного суду, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженням, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Із позовної заяви вбачається, що позивач пропустив встановлений законом строк для прийняття спадщини після смерті спадкодавця у зв`язку із об`єктивними, непереборними труднощами, що стало перешкодою до реалізації своїх спадкових прав та пропуску шестимісячного строку. Пропуск строку для прийняття спадщини стався через причини, які на думку позивача дають правові підстави вважати їх поважними. Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про\~захист прав\~людини і\~основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення («Серявін та інші проти України» (Seryavin and Others v. Ukraine) від 10 лютого 2010 року, заява №4909/04). Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.\~81\~ЦПК України докази в їх сукупності, суд вважає, що позивач пропустив строк прийняття спадщини після смерті спадкодавця з поважних причин. Таким чином, враховуючи встановлені фактичні обставини справи та причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, які суд визнає поважними, на підставі наведених вище норм закону, суд приходить до висновку, що позовні вимоги про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, підлягають задоволенню. На підставі викладеного

Outcome: approved