Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-21 00:00:00

До Суворовського районного суду м. Одеси надійшов позов Акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» до [PERSON] про стягнення заборгованості у розмірі 59\~426,22 грн. Свої вимоги позивач обґрунтував тим, що 14.09.2022 року між АТ «ПУМБ» та [PERSON] було укладено Кредитні договори: - №2018369159001 від 24.11.2019 року, яким видано кредитну картку з встановленим лімітом 3000 грн, який в подальшому було збільшено до 17000 грн; - №1001636711701 від 15.07.2020 року, яким видано кредит у розмірі 49000грн. Відповідач не виконує свої кредитні зобов`язання належним чином по двом зобов`язанням довготривалий строк. Заборгованість відповідача перед позивачем станом на 31.12.2023 року складає: за договором №2018369159001 від 24.11.2019 року 19514,89 грн, з яких: 12279,02 грн. - заборгованість за кредитом; 7235,87 грн заборгованість за відсотками, 0 грн заборгованість за комісією; за договором № 10016367111701 55138,52 грн., з яких: 31076, 34 грн. заборгованість за кредитом, 6,2 грн. заборгованість за відсотками; 24055, 98 грн заборгованіть за комісією. Загальна сума заборгованості по вищевказанами кредитиними договорами станом 31.12.2023 р. 74 653,41 грн. Умовами Публічної пропозиції ПАТ «ПУМБ» на укладення Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, копія витягу з якого додається, передбачено право Банку змінювати клієнту кредитний ліміт. Так, згідно з пунктом 4.3.6.4. частини 4 Публічної пропозиції ПАТ «ПУМБ» на укладення Договору-комплексного банківського обслуговування фізичних осіб встановлено, що змінити (зменшити, збільшити) розмір наданого Кредитного ліміту або закрити Кредитний ліміт взагалі за умови інформування Клієнта шляхом направлення SMS повідомлення на Номер мобільного телефону. В SMS-повідомленні про зміну розміру Кредитного ліміту Банк повідомляє Клієнту новий розмір Кредитного ліміту. У разі незгоді Клієнта із зміненим розміром Кредитного ліміту, за винятком випадку, передбаченого п. 4.2.19 Розділу II цього Договору Клієнт протягом 30 (тридцяти) календарних днів повинен звернутися до Банку та особисто подати відповідну письмову заяву. У випадку якщо Клієнт протягом вказаного строку не заявив про свою незгоду зі зміною розміру Кредитного ліміту та/або здійснив першу Платіжну операцію після отримання вказаного SMS-повідомлення Банку згода Клієнта зі зміною умов Договору вважається підтвердженою. Відповідач не виконав прийняті на себе зобов`язання по кредитним договорам, внаслідок чого у нього виникла перед Банком заборгованість у розмірі зазначеному вище. Ухвалою Суворовського районного суду м. Одеси від 05.03.2024 року відкрито загальне провадження та призначено підготовче судове засідання на 29.04.2024 року о 12 год 45 хв. Ухвалою Суворовського районного суду м. Одеси від 12.08.2024 року закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу до судового розгляду по суті на 22.10.2024 року о 12 год.30 хв. У судове засідання представник позивача АТ «ПУМБ» не з`явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений судом належним чином, про причини неявки суду не повідомив. У судове відповідач [PERSON] не з`явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений судом належним чином, про причини неявки суду не повідомив. У зв`язку з викладеним, суд вважає можливим розглянути справу у відсутність відповідача, який був повідомлений належним чином про час і місце розгляду справи, так як у справі достатньо матеріалів про права та взаємовідносини сторін, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.280-282 ЦПК України. Відповідач у судове засідання не з`явився, у встановлений судом строк відзив на позовну заяву не надав, про дату розгляду справи був належним чином повідомлений, про причини неявки суд не сповістив, заяву про розгляд справи в його відсутність, не надав. Зі згоди позивача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи. Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав. Судом встановлено, що 24.11.2019 року за договором №2018369159001 [PERSON] видано кредитну картку з встановленим лімітом АТ «Перший Український міжнародний банк». [PERSON] підписано заяву на приєднання до договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, згідно з якою відповідач просить Банк відкрити на його ім`я поточний рахунок у гривнях та надати кредитну карту, а також встановити на його поточний рахунок у гривнях, відкритий за цією заявою, кредитний ліміт у сумі 3000 грн. У подальшому кредитний ліміт було збільшено до 17000 грн. відповідно до умов Публічної пропозиції ПАТ «ПУМБ» на укладання Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб. 15.07.2020 року між АТ «Перший Український міжнародний банк» та [PERSON] укладено кредитний договір № 1001636711701 та видано кредит у сумі 49\~000 грн. Позивачем на адресу відповідача були направлені письмові вимоги (повідомлення) щодо необхідності виконання зобов`язання перед АТ «ПУМБ» шляхом погашення заборгованості. Із позову вбачається, що відповідач свої зобов`язання за кредитним договором не виконує належним чином, не здійснює відповідні платежі щодо погашення кредиту, внаслідок чого у нього перед позивачем утворилася прострочена заборгованість за кредитом, що і стало підставою для звернення позивача до суду з відповідним позовом. Згідно зі статтями 526,\~527,\~530 ЦК України\~зобов`язання повинні виконуватись належним чином і в установлений строк відповідно до умов договору та вимог закону. Таким чином, у порушення умов кредитного договору а також ст.\~509,\~526,\~1054 ЦК України, відповідач зобов`язання за вказаним договором не виконав, хоча\~ст. 629 ЦК України\~визначено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами. Відповідно до\~ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання), тобто ухиляючись від сплати заборгованості за кредитом, Відповідач порушує зобов`язання за даним договором. Згідно зі ст. 617 ЦК України\~відсутність у боржника необхідних коштів не є підставою для звільнення від відповідальності за порушення зобов`язання. Відповідно до\~ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором кредитодавець зобов`язується надати грошові кошти позичальнику в розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Відповідно до ч. 2 ст.\~1054\~та ч. 2 ст. 1050 ЦК України\~наслідками порушення Боржником зобов`язання щодо повернення чергової частини суми кредиту є право Заявника достроково вимагати повернення всієї суми кредиту. Відповідно до ч. 1\~ст. 626 Цивільного кодексу України\~договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Статтею 628 Цивільного кодексу України\~визначено, що зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. За вимог\~ст. 638 Цивільного кодексу України\~договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною. Договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї зі сторін має бути досягнуто згоди (ст. 638 ЦК України). Згідно з постановою Верховного Суду в складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 19 січня 2022 року в справі №361/3222/19 (провадження № 61-2788cв21) та постанови Верховного Суду від 29 серпня 2019 у справі № 924/11/18 Верховний Суд прийшов до наступного висновку: «Суд зазначає, що належним слід вважати надсилання вимоги з дотриманням встановленого договором порядку на адресу отримувача, яка вказана в договорі або додатково повідомлена відповідно до умов договору. Якщо такий порядок договором не визначений, відповідно до звичаїв ділового обороту належне направлення вимоги може здійснюватися засобами поштового зв`язку чи кур`єрської служби, які дозволяють встановити зміст відправлення та підтвердити його вручення, наприклад, цінним листом з описом вкладеного відповідно до Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених\~постановою Кабінету Міністрів України від 05 березня 2009 року № 270. Належним дотриманням процедури повідомлення боржника про вимогу стосовно усунення порушення слід вважати також таке повідомлення, що було надіслане належним чином, проте не отримане внаслідок недбалості або ухилення від отримання. В разі дотримання порядку належного надсилання вимоги про усунення порушення основного зобов`язання діє презумпція належного повідомлення про необхідність усунення порушень основного зобов`язання, яка може бути спростована боржником в загальному порядку. Така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 19 січня 2022 року в справі № 361/3222/19 (провадження № 61-2788cв21)». Судом встановлено, що позивачем дотримано строки позовної давності з насутпних підстав. Кредитний договір між сторонами укладений 24.11.2019 року, однак відповідач здійснював платежі до 20.08.2022 року, що відображено в розрахунку заборгованості та виписках рахунку, тому строк позовної давності дотримано. Водночас, відповідно до ст. 29 Закону України «Про захист населення від інфекційних хвороб» з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, і з урахуванням рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 10.03.2020. Кабінетом Міністрів України прийнято постанову від 11.03.2020 №211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» із змінами і доповненнями, внесеними постановами Кабінету Міністрів України від 22.04.2020 №291, від 29.04.2020 №313 та від 04.05.2020 №332 постановлено(поміж-іншим), установити з 12.03.2020 по 22.05.2020 на усій території України карантин. 02.04.2020 Президент України підписав Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку із поширенням коронавірусної хвороби (COVID-2019)». Закон опубліковано і він набрав законної сили. Відповідно до п. 5 закону під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-2019), Розділ «Прикінцеві та перехідні положення» Цивільного кодексу України (Відомості Верховної Ради України, 2003р., №№ 40-44, ст. 356) доповнено пунктами 12-14 такого змісту: «12. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину». Пізніше, 15.03.2022 Верховною радою України було прийнято Закон України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану», який набрав чинності з 17.03.2022. Вказаним законом було доповнено розділ «Прикінцеві та перехідні положення» Цивільного кодексу України пунктом 19 такого змісту: «У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257-259, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії». Оскільки строк позовної давності заявлених позовних вимог до набрання чинності вказаних законів не сплив, тому позов поданий відповідно до строків позовної давності. Доказів щодо сплати грошових коштів у повному обсязі за кредитними договорами, та які б спростовували суму заборгованості, відповідач суду не надав. Таким чином, на момент розгляду справи доказів погашення кредиту та сплати процентів у суду не має. Відповідно до ч.ч.1-3 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з вимогами ч.1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.7 ст. 81 ЦПК України, суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Аналізуючи положення вищезазначених процесуальних норм, під час розгляду справ у порядку цивільного судочинства обов`язок доказування покладається як на позивача, так і на відповідача. На підставі вищенаведеного суд вважає, що вимоги позивача про стягнення з відповідача всієї суми заборгованості за кредитними договорами є обґрунтованими та такими, що відповідають умовам кредитних договорів та ст.1050 ЦК України. Суд вирішує питання про розподіл судових витрат на підставі ч.1ст. 141 ЦПК України, тобто, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню документально підтверджені витрати по сплаті судового збору в розмірі 2422,40 грн. Після всебічного, повного дослідження, оцінки наявних матеріалів та обставин справи суд дійшов висновку щодо необхідності задоволення позовних вимог, вважає їх обґрунтованими і доведеними. На підставі викладеного, та

Outcome: approved