Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-21 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до Лихівської селищної ради про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини за заповітом. \~ \~ \~ \~В обґрунтування заявлених вимог зазначила, що [PERSON] є її бабусею, остання [INFO] померла. За життя [PERSON] склала заповіт, яким належну їй земельну ділянку розміром 21,550 га, кадастровий номер 1224580500:01:002:0052, яка розташована на території Лихівської селищної ради Кам`янського району Дніпропетровської області заповіла їй. З питанням отримання свідоцтва про право на спадщину звернулась до приватного нотаріуса Кам`янського районного нотаріального округу Дніпроптеровської області Жиганової Л.С., проте отримала відмову, з посиланням на те, що нею пропущено встановлений законом шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Вважає, що строк для прийняття спадщини пропустила з поважної причини, так як про наявність заповіту дізналася лише у квітні 2024 року. У зв`язку з вищевикладеним, просить визначити їй додатковий строк в три місяці для подачі заяви про прийняття спадщини, що залишилась після смерті бабусі [PERSON] , померлої [INFO] . \~ \~ \~ \~У судове засідання позивач [PERSON] та її представник [PERSON] не з`явились, від представника позивача до суду надійшла заява з проханнням справу розглядати за їх відсутності, позовні вимоги підтримують в повному обсязі та просять їх задовольнити. \~ \~ \~ \~Відповідач Лихівська селищна ради Кам`янського району Дніпропетровської області в судове засідання свого представника не направили, від представника відповідача до суду надійшла заява про розгляд справи без участі їх представника /а.с.35/. За таких обставин, оскільки сторони в судове засідання не з`явились, про час і місце проведення судового засідання були повідомлені належним чином, суд вважає, що судове засідання можливо провести без їх участі, на підставі наявних у справі доказів, без фіксування судового засідання технічними засобами, що буде відповідати вимогам ч. 2\~ ст. 247 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. [INFO] в м. Вільногірськ Кам`янського району Дніпропетровська область померла [PERSON] , про що свідчить копія свідоцтва про смерть /а.с.11/. За життя [PERSON] належала земельна ділянка площею 21,550 га, кадастровий номер 1224580500:01:002:0052, яка розташована на території Лихівської селищної ради Кам`янського району Дніпропетровської області, про що свідчить копія Державного акту на право приватної власності на земельну ділянку серії IV-ДП № 084842 /а.с.13/. 08.10.2021 року [PERSON] склала заповіт, посвідчений старостою Біленщинського старостинського округу Лихівської селищної ради, яким належну їй земельну ділянку площею 21,550 га, кадастровий номер 1224580500:01:002:0052, яка розташована на території Лихівської селищної ради Кам`янського району Дніпропетровської області, належну їй на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії IV-ДП № 084842 заповіла [PERSON] /а.с.12/. Згідно з копією спадкової справи № 119/2024 до майна померлої [INFO] [PERSON] звернулася 01.07.2024 року з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , якій постановою приватного нотаріуса Кам`янського районного нотаріального округу Дніпроптеровської області Жиганової Л.С. від 02.07.2024 року у видачі свідоцтва про право на спадщину відмовлено, у зв`язку з пропущенням строку для подачі заяви про прийняття спадщини/а.с.55/. Положеннями статей\~1216,\~1217 Цивільного кодексуУкраїни\~(ЦК - України), чинного на час виникнення спірних правовідносин, визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно з частинами 1 та 2\~статті 1220 ЦК України\~спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина 3\~статті 46 цього Кодексу). Відповідно до частини 1\~статті 1268 ЦК України\~спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Частиною 1\~статті 1269 ЦК України\~передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. У частині 1\~статті 1270 ЦК України\~визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (частина 1\~статті 1272 ЦК України). Згідно з частиною 3\~статті 1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Пленум Верховного Суду України у пункті 24\~постанови від30травня 2008року №7«Про судовупрактику усправах проспадкування»\~роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Крім того, перелік підстав для визначення додаткового строку на прийняття спадщини, не є вичерпним. Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного\~статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Аналогічна правова позиція міститься у постанові Верховним Судом України від 06 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17. Про свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права та поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини у випадку доведеності факту необізнаності спадкоємця про існування заповіту вказано також у постановах Верховного Суду від 25 березня 2020 року у справі № 642/2539/18-ц, від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17, від 28 жовтня 2019 року у справі № 761/42165/17, від 06 червня 2018 року у справі № 315/765/14-ц, що свідчить про сталість судової практики у спірних правовідносинах. Таким чином, [PERSON] після смерті [PERSON] у встановлений строк до нотаріальної контори з питанням прийняття спадщини не звернулась, так як не була обізнана про існування заповіту. Суд вважає причину пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини поважною, що і дає підстави для задоволення позову.

Outcome: approved