Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-21 00:00:00

У червні 2024 року позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до вищевказаних відповідачів, у якому просив стягнути солідарно з останніх матеріальну шкоду у розмірі 7 980,00 грн, моральну шкоду у розмірі 4 000,00 грн, витрати на проведення оцінки збитків у розмірі 3 000,00 грн, судовий збір у розмірі 1 211,20 грн та витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 13 000,00 грн. У обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, щовін є власником квартири [ADDRESS] . Відповідачі є власниками квартири [ADDRESS] у вказаному будинку, що розташована поверхом вище. 12 листопада 2023 року квартиру позивача було затоплено водою з квартири [ADDRESS] внаслідок недбалого ставлення до сантехнічного обладнання мешканцями указаної квартири. Внаслідок вищевказаного затоплення у квартирі позивача пошкоджено: стелю ванної кімнати площею 2,2 м2; шпалери туалету площею 0,5 м2. Вартість завданих матеріальних збитків становить 7 980,00 грн. За проведення оцінки завданих збитків позивач сплатив на користь ПП «Експертзабезпечення» грошові кошти у розмірі 3 000,00 грн. Крім того, неправомірними діями відповідачів позивачу завдано моральної шкоди, яка виразилась у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості нормального користування ним, порушення звичного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації. Розмір відшкодування за завдану моральну шкоду позивач оцінює у сумі 4 000,00 грн. Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 10 липня 2024 року за вищевказаним позовом відкрито спрощене позовне провадження. У судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив їх задовольнити з підстав, наведених у позовній заяві. Проти винесення заочного рішення не заперечував. У судове засідання відповідачі не з`явилися, про розгляд справи повідомлялися належним чином, доказів поважності неявки в судове засідання не повідомили, відзиву на позов не надали. Представник третьої особи у судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином, доказів поважності неявки в судове засідання не повідомив. Відповідно до положень ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Враховуючи наявність в справі достатніх матеріалів про права та обов`язки сторін та те, що позивач проти заочного розгляду справи не заперечує, суд, на підставі ч. 1 ст. 280 ЦПК України та відповідно до ч. 1 ст. 281 ЦПК України, постановив ухвалу про заочний розгляд справи. Дослідивши письмові докази по справі, суд доходить до висновку, що позов необхідно задовольнити з огляду на таке. Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини. Позивач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] . Як вбачається з Акту № 5100 від 17.11.2023, що складений ЖЕД 501 КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва», 12 листопада 2023 року квартиру позивача було затоплено водою з квартири [ADDRESS] внаслідок недбалого ставлення до сантехнічного обладнання мешканцями указаної квартири. Внаслідок вищевказаного затоплення у квартирі позивача пошкоджено: стелю ванної кімнати площею 2,2 м2; шпалери туалету площею 0,5 м2. Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності, судом встановлено, що квартира [ADDRESS] належить на праві приватної власності в рівних частках відповідачам [PERSON] та [PERSON] . Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. На виконання вказаної вище процесуальної норми відповідачами не спростовано належними та допустимими доказами відомості, що вказані в Акті № 5100 від 17.11.2023. Як вбачається з Висновку оцінювача про об`єкт незалежної оцінки від 24.05.2024, складеним ПП «Експертзабезпечення», вартість матеріального збитку квартирі позивача становить 7 980,00 грн. За проведення оцінки завданих збитків позивач сплатив на користь ПП «Експертзабезпечення» грошові кошти у розмірі 3 000,00 грн, що підтверджується відповідною квитанцією. На виконання ч. 1 ст. 81 ЦПК України, відповідачами також не спростовано належними та допустимими доказами відомості, що вказані у Висновку оцінювача про об`єкт незалежної оцінки від 24.05.2024. Відповідно до п. 13 Порядку формування тарифів на послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 01.06.2011 № 869, внутрішньобудинковою системою гарячого, холодного водопостачання та централізованого опалення є система від зовнішньої стіни будинку (крім транзитних трубопроводів) до першої запірної арматури на відгалуженні від стояка або (у разі її відсутності) трійника (врізки) включно, що знаходиться у квартирі споживача (житлового приміщення у гуртожитку), нежитлового приміщення у житловому будинку (гуртожитку). У відповідності до додатку до правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 21 липня 2005 року № 630, а саме п. 22 типового договору про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, який затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 21 липня 2005 року № 630 (630- 2005-п) (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 3 вересня 2009 року № 933), передбачено, що точками розподілу, в яких здійснюється передача послуг від виконавця споживачеві, є: у багатоквартирному будинку послуги з: централізованого опалення - відгалуження від стояків у межах квартири; постачання холодної та гарячої води - після першої водозапірної арматури на відгалуженні від стояка у квартирі споживача; водовідведення - зливний отвір санітарно-технічних приладів; у будинку садибного типу - місце підключення відповідної інженерної мережі будинку до мережі виконавця. Згідно з ч. 1 ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Повно та всебічно дослідивши обставини справи, оцінивши зібрані докази кожен окремо та у їх сукупності, на підставі вказаних норм закону,беручи до уваги вищенаведені обставини та те, що позивач зазнав матеріальної шкоди саме внаслідок неправомірних дій відповідачів, враховуючи, що вказана матеріальна шкода не спростована належними і допустимими доказами та становить 7 980,00 грн, суд убачає необхідним стягнути вказані грошові кошти солідарно з відповідачів на користь позивача. У частині позовних вимог щодо відшкодування моральної шкоди суд вбачає можливим зазначити наступне. Статтею 23 ЦК України передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Згідно ч. 3, 4, 5 ст. 23 ЦК України, моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п. 9 постанови № 4 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого - спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. З огляду на те, що внаслідок залиття у квартирі позивача через неналежне користування квартирою відповідачами, що знаходиться на поверсі вище, [PERSON] зазнав душевних страждань, на думку суду, моральна шкода, яка заподіяна позивачу, внаслідок неправомірних дій відповідачів може бути оцінена в розмірі 4 000,00 грн. Відповідно до ст. 133, 141 ЦПК України, суд убачає необхідним стягнути солідарно з відповідачів на користь позивача понесені судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 1 211,20 грн та витрати на проведення оцінки збитків у розмірі 3 000,00 грн. Згідно з ч. 1 ст. 137 ЦПК України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. Відповідно до ч. 4, 5 ст. 137 ЦПК України, розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. На думку суду, розмір заявлених витрат на професійну правничу допомогу у сумі 13 000,00 грн є завищеним, не співмірним зі складністю справи та сумою завданої шкоди. Враховуючи вказані обставини, суд уважає правильним та справедливим стягнути солідарно з відповідачів на користь позивача витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 4 000,00 грн.

Outcome: approved