Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-09 00:00:00

Акціонерне товариство «Акцент-Банк» звернулося до Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 28.08.2022 Акціонерне товариство «Акцент-Банк» та [PERSON] уклали кредитний договір шляхом підписання Заяви щодо встановлення кредитного ліміту. Відповідно до умов договору відповідачу було відкрито поточний рахунок, встановлена на нього відповідний кредитний ліміт та видано платіжну картку як засіб доступу до рахунку. Відповідачу було надано кредит у вигляді встановлення кредитного ліміту на рахунок зі сплатою процентів за користування кредитом у розмірі 40,8% на рік на суму залишку заборгованості за кредитом та видано платіжну картку. У порушення умов договору [PERSON] зобов`язання за вказаним договором належним чином не виконує, що призвело до виникнення заборгованості. За таких підстав позивач звернувся до суду з позовом про стягнення з відповідача заборгованості за кредитним договором станом на 15.08.2024 у сумі 15104,37 грн. Ухвалою судді Могилів-Подільського міськрайонного суду від 04.09.2024 відкрито провадження у даній справі, ухвалено розгляд справи здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, роз`яснено сторонам порядок подання заяв по суті справи та наслідки їх неподання, направлено відповідачу копію позовної заяви з доданими до неї матеріалами. Позивач, належним чином повідомлений про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, клопотань про розгляд справи в іншому порядку не подавав, в прохальній частині позовної заяви просив розгляд справи проводити за його відсутності. Відповідач, належним чином повідомлена про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі, правом подання відзиву на позовну заяву не скористалась, клопотання про розгляд справи в іншому порядку не подавала. Вказане відповідно до ч. 13 ст. 7, ч. 8 ст. 178, ч. 5 ст. 279 ЦПК України дає суду підстави для розгляду справи в порядку письмового провадження за наявними матеріалами. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з огляду на таке. Однією із загальних засад цивільного законодавства, зокрема, є свобода договору, що стверджується в п. 3 ч. 1 ст. 3 ЦК України, а в ч. 1 ст. 626 ЦК України зазначено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Однією із загальних засад цивільного законодавства, зокрема, є свобода договору, що стверджується в п. 3 ч. 1 ст. 3 ЦК України, а в ч. 1 ст. 626 ЦК України зазначено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Електронний договір укладається і виконується в порядку, передбаченому Цивільним та Господарським кодексами України, а також іншими актами законодавства. Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі. Кожний примірник електронного документа з накладеним на нього підписом, визначеним статтею 12 цього Закону, є оригіналом такого документа. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана шляхом: надсилання електронного повідомлення особі, яка зробила пропозицію укласти електронний договір, підписаного в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; заповнення формуляра заяви (форми) про прийняття такої пропозиції в електронній формі, що підписується в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; вчинення дій, що вважаються прийняттям пропозиції укласти електронний договір, якщо зміст таких дій чітко роз`яснено в інформаційній системі, в якій розміщено таку пропозицію, і ці роз`яснення логічно пов`язані з нею (стаття 11 Закону України «Про електронну комерцію»). Частиною п`ятою статті 11 Закону України «Про електронну комерцію» встановлено, що пропозиція укласти електронний договір (оферта) може включати умови, що містяться в іншому електронному документі, шляхом перенаправлення (відсилання) до нього. Особі, якій адресована пропозиція укласти електронний договір (оферта), має надаватися безперешкодний доступ до електронних документів, що включають умови договору, шляхом перенаправлення (відсилання) до них. Включення до електронного договору умов, що містяться в іншому електронному документі, шляхом перенаправлення (відсилання) до такого документа, якщо сторони електронного договору мали змогу ознайомитися з ним, не може бути підставою для визнання правочину нікчемним. Згідно зі статтею 12 Закону України «Про електронну комерцію», якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів. Електронним підписом одноразовим ідентифікатором є дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, і надсилаються іншій стороні цього договору. Це комбінація цифр і букв, або тільки цифр, або тільки літер, яку отримує заявник за допомогою електронної пошти у вигляді пароля, іноді в парі «логін-пароль», або смс-коду, надісланого на телефон, або іншим способом. При оформленні замовлення, зробленого під логіном і паролем, формується електронний документ, в якому за допомогою інформаційної системи (веб-сайту інтернет-магазину) вказується особа, яка створила замовлення. В абзаці другому частини другої статті 639 ЦК України визначено, що договір, укладений за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем за згодою обох сторін, вважається укладеним в письмовій формі. Також відповідно\~до ч.\~1\~ст.\~634\~ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Суд встановив, що 22.08.2022 між Акціонерним товариством «Акцент-Банк» та [PERSON] шляхом підписання анкети-заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в АТ «А-Банк», укладений договір про надання банківських послуг. В заяві зазначено, що відповідач при підписанні Анкети-заяви підтвердила, що дана заява разом з Умовами та правилами надання банківських послуг АТ «А-Банк», що розміщені за посиланням https://a-bank.com.ua, становлять Договір про надання банківських послуг укладений між відповідачем та АТ «А-Банк», умови якого відповідачу зрозумілі та не потребують додаткового тлумачення. У вказаній заяві відповідач засвідчила генерацію ключової пари удосконаленого електронного підпису з особистим ключем і відповідним йому відкритим ключем, що буде використовуватись нею для вчинення правочинів та платіжних операцій. Також, відповідач визнала, що УЕП є аналогом власноручного підпису. Крім того, 28.08.2022 відповідач за допомогою електронного підпису підписала заяву щодо встановлення кредитного ліміту за карткою/рахунком, в якій просила відкрити їй поточний рахунок на наступних умовах: вид кредиту кредитний ліміт на поточний рахунок; тип кредиту кредитування рахунку; мета отримання кредиту споживчі цілі; пільговий період користування кредитним лімітом становить до 62 днів за ставкою 0,000001%. У разі виходу з пільгового періоду на кредит буде нараховуватись процентна ставка 3,4 % на місяць; строк кредитування 240 місяців; порядок погашення щомісяця до останнього дня поточного місяця включно, в розмірі не менше 4 % від заборгованості та не менше нарахованих відсотків за користування кредитом, та неменше 100 грн. й не більше повного розміру заборгованості за договором про споживчий кредит. При невиконанні зобов`язання щодо повернення кредиту застосовується ставка в розмірі 6,8% в місяць, яка нараховується на суму загальної заборгованості. До вказаних Анкети-заяви та заяви щодо встановлення кредитного ліміту позивач додав Паспорт споживчого кредиту за програмою «Кредитна картка «Зелена», який підписаний простим електронним підписом відповідача. Згідно з умовами договору, викладеними в Паспорті споживчого кредиту, відповідачу надано кредит у вигляді встановлення поновлювальної кредитної лінії (ліміту) з пільговим періодом використання в розмірі до 200000,00 грн. на споживчі потреби зі сплатою процентів за користування кредитом в розмірі 0,000001% річних протягом пільгового періоду та 40,8 % на за умови непогашення заборгованості в повному обсязі протягом пільгового періоду, строком на 240 місяців. Відповідно до п. 5 Паспорту споживчого кредиту за програмою «Кредитна картка «Зелена» відповідач зобов`язалась здійснювати погашення щомісяця до останнього дня поточного місяці в розмірі не менше 4 % від заборгованості не менше нарахованих відсотків за користування кредитом та не менше 100 грн., й не може перевищувати повного розміру заборгованості за договором. Тобто, сторони дійшли згоди про істотні умови кредитного договору. Відповідно до ч. 1 ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Згідно зі ст. 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом, а ч. 1 ст. 526 ЦК України встановлює, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу. Відповідно до ч. 1 ст. 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). З розрахунку заборгованості за договором вбачається, що у зв`язку з невиконанням відповідачем умов договору станом на 15.08.2024 виникла заборгованість в розмірі 15104,37 грн., яка складається з: загального залишку заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту) у розмірі 12070,18 грн.; загального залишку заборгованості за процентами в розмірі 3034,19 грн., яка складається з залишку заборгованості за процентами на поточну заборгованість в сумі 578,58 грн. та залишку заборгованості за процентами на прострочену заборгованість в сумі 2455,61 грн. Згідно довідки позивача відповідачу [PERSON] відкрито рахунок в АТ «Акцент-Банк» № 26209714622739 та видано наступні картки: № [NUMBER] , строком дії до грудня місяця 2028 року; № [NUMBER] , строком дії до грудня місяця 2028 року. З наданої позивачем виписки по картці [PERSON] за період з 28.02.2022 по 15.08.2024 вбачається, що відповідач користувалась кредитними коштами. Згідно довідки за лімітами клієнту [PERSON] 10.05.2023 встановлено кредитний ліміт в розмірі 30000,00 грн. та станом на 21.02.2024 кредитний ліміт відповідача складав 12920,00 грн. Отже, суд встановив, що відповідач [PERSON] на підставі кредитного договору отримала кредит у вигляді встановлення кредитного ліміту у розмірі 30000,00 грн. зі сплатою процентів за користування кредитом у розмірі 40,8 % річних, але взяті на себе зобов`язання щодо своєчасного повернення кредиту та процентів не виконує в повному обсязі, чим істотно порушує умови укладеного договору. Отже, враховуючи те, що відповідно до Паспорту споживчого кредиту за програмою «Кредитна картка «Зелена», який є частиною кредитного договору, встановлено обов`язок позичальника сплачувати банку заборгованість за кредитом та відсотки за його користування, а також те, що позичальник не виконує взятті на себе зобов`язання щодо своєчасного повернення кредиту, суд приходить до висновку, що у позивача виникло право вимоги повернення заборгованості за кредитним договором, яка включає заборгованість за тілом кредиту в сумі 12070,18 та заборгованість за відсотками за користування кредитом в сумі 578,58 грн, нарахування яких передбачено п. 4 Паспорту споживчого кредиту «Кредитна картка «Зелена», підписаного електронним підписом відповідача. Щодо нарахування та стягнення з відповідача процентів за невиконання зобов`язання щодо повернення кредиту суд зазначає наступне. Відповідно до\~ст. 610 ЦК України, порушення зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до ч. 1\~ст. 612 ЦК України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Так, ч. 2 ст. 625 ЦК України передбачає, що боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. З аналізу даної норми закону вбачається, що законодавець поділяє відповідальність за порушення боргового зобов`язання на встановлену законом та на визначену сторонами у договорі. Пунктом 2.1.1.12.2.1 Умов та правил надання банківських послуг у АТ «Акцент-Банк» у разі виникнення прострочених зобов`язань за договором, клієнт сплачує банку плату за користування кредитом у розмірі подвійної місячної процентної ставки, визначеної в Тарифах, що діє на дату нарахування відсотків. Згідно з п. 6 Паспорту споживчого кредиту за програмою «Кредитна картка «Зелена» за невиконання зобов`язання щодо повернення кредиту відповідач має сплатити збільшену відсоткову ставку на місяць на суму загальної заборгованості, що становить 6,8 % у місяць, тобто 81,6 % річних. Так, з розрахунку заборгованості за договором № б/н від 28.08.2022 вбачається, що в період з 01.01.2024 по 13.08.2024 відповідачу позивачем було нараховувано прострочену заборгованість за відсотками в сумі 2455,61 грн., нарахування яких передбачено п. 6 Паспорту споживчого кредиту «Кредитна картка «Зелена», відповідно до ч. 2 ст. 625 ЦК України. Разом з тим, відповідно до Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 64/2022, в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Згідно з Указом Президента України від 05 лютого 2024 року «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 14 лютого 2024 року строком на 90 діб. Відповідно до пункту 18 розділу "Прикінцеві та перехідні положення" ЦК України, у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування, у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 Цивільного кодексу України, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Як було встановлено судом, прострочення відповідачем свого грошового зобов`язання щодо повернення кредитів мало місце в період дії в Україні воєнного стану. Частиною першою ст. 598 ЦК України передбачено, що зобов`язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом. З урахуванням викладеного, суд вважає, що зобов`язання відповідача щодо сплати відсотків передбачених договором, здійснених на підставі ст. 625 ЦК України в сумі 2455,61 грн., підлягають списанню позивачем (позикодавцем) в зв`язку з прямою нормою закону, викладеною в п. 18 розділу "Прикінцеві та перехідні положення" ЦК України. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи, що обґрунтованими є вимоги позивача про стягнення з відповідача кредитної заборгованості у сумі 12648,76 грн. (15104,37 грн. -2455,61 грн.), тобто 83,74 % від заявленої вимоги, то розмір судового збору, який підлягає стягненню з відповідача на користь позивача становить 2535,65 грн., а судовий збір у сумі 492,35 грн. суд покладає на позивача.

Outcome: partial