Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-13 00:00:00

Описова частина Короткий зміст позовних вимог. Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача До Херсонського міського суду Херсонської області надійшла позовна заява адвоката Верещака Олексія Миколайовича, який діє в інтересах [PERSON] до Херсонської міської ради, третя особа приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Годований Олексій Віталійович про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якій позивач просить суд визначити їй додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлої [INFO] . В обґрунтування своїх позовних вимог позивач посилалася на те, що в м.Миколаєві [INFO] померла [PERSON] . Після її смерті залишилося спадкове майно у вигляді 1/2 частини квартири [ADDRESS] . Спадкоємцем першої черги за законом є позивач на підставі заповіту. Позивач не прийняла вчасно спадщину зважаючи на наступне: з 24.02.2024 року в Україні було введено воєнний стан, який продовжується до теперішнього часу; м.Херсон з 01.03.2022 року по 10.11.2022 року було тимчасово окуповане, та будь-які державні органи не функціонували, після де окупації і по теперішній час м. Херсон перебуває під постійними обстрілами, що є небезпечним для життя. Листом приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округ Годованим О.В. [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку з пропуском строку та рекомендовано звернутися до суду. Від представника відповідача Херсонської міської ради відзив на позовну заяву не надходив. Третя особа\~- приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Годований Олексій Віталійович, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, пояснень щодо позову в порядку, передбаченому ст.181 ЦПК України, не подав. Інші процесуальні дії у справі Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 15.11.2024 року відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження. Ухвалою суду від 17.01.2024 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до розгляду по суті. Пояснення учасників справи Позивачка у судове засідання не з`явилася, надала повноваження представнику. Представник позивача в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримав, просила суд їх задовольнити з підстав, зазначених в позовній заяві. Представник відповідача Херсонської міської\~ради \~в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи у його відсутність, при вирішенні спору покладався на розсуд суду. Третя особа - приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Годований Олексій Віталійович в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений у встановленому законом порядку, надав заяву про розгляд справи у його відсутність. З урахуванням вищезазначеного, суд вважає за можливе провести розгляд справи у судовому засіданні за відсутності учасників справи на підставі наявних у справі письмових доказів та, у відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України, без фіксації судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Мотивувальна частина Фактичні обставини, встановлені судом Судом встановлено, що [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності на житло № [NUMBER] від 26.09.1994 року належала 1/2 частина квартири [ADDRESS] .Інша частина (1/2) спірної квартири належить [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу 1/2 частини квартири від 27.11.2012 року, посвідченого приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Палієнко У.О. [INFO] померла [PERSON] в м.Миколаєві. Після її смерті відкрилася спадщина на 1/2 частини квартири [ADDRESS] , яку спадкодавець за життя заповіла [PERSON] , що підтверджується заповітом від 14.03.2007 року, посвідченого приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округ Зоріною Н.В. 18.09.2023 року [PERSON] звернулася до приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Годованого О.В. з заявою про прийняття спадщини. Листом приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Годованого О.В. від 18.09.2023 року відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини, встановленого чинним законодавством. Згідно Витягу зі спадкового реєстру № 78051737 від 19.08.2024 року після смерті [PERSON] , померлої [INFO] спадкова справа не заводилась. Мотиви, з яких виходив суд, застосовані норми права та висновки суду Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Згідно ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Зміст статті 89 ЦПК України визначає, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Так, для прийняття спадщини спадкоємцем, який на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, необхідно особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини, згідно ст. 1269 ЦК України. При цьому, такі дії повинні бути вчинені у встановлений законом для прийняття спадщини строк. Пропуск такого строку, позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору, який пропущено з поважних причин, і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Наведені положення у повній мірі відповідають Правовій позиції, висловленій Верховним Судом України в постанові від 06.02.2013 року в справі № 6-167цс12. Згідно ст. 1270 ЦПК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Згідно ч.3 ст.1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як вбачається із положень ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як вбачається з позовної заяви позивач пропустила встановлений строк для прийняття спадщини з поважних причин, пов`язаних з неможливістю реалізувати своє право, у зв`язку із введенням в державі воєнного стану, окупацією міста Херсона, поступовим відновленням органів нотаріату після деокупації міста. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.81 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустила строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позовні вимоги до Херсонської міської ради задовольнити і визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини терміном один місяць. Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Європейський суд з прав людини в пунктах 33, 34 рішення від 19.02.2009 року у справі «Христов проти України» зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване ч.1 ст.6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основновоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до … остаточного рішення суду. Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000 року, при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом також враховується рішення ЄСПЛ у справі «Маркс проти Бельгії» від 13.06.1979 року, ст.1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які по своїй суті є гарантом права власності, оскільки визнають право будь-якої особи на безперешкодне користування своїм майном. Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов обґрунтований, підтверджений матеріалами справи та підлягає частковому задоволенню. Крім того, суд звертає увагу на те, що визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не вирішує питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. Заходи забезпечення позову (заяви). Заходи забезпечення позову (заяви) судом не застосовувалися. Розподіл судових витрат між сторонами. Позивачем не заявлено вимогу про стягнення судових витрат. На підставі викладеного,

Outcome: approved