Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-14 00:00:00

15.08.2024 до Київського районного суду м. Одеси звернулося Приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «УНІКА», через свого представника [PERSON] , який діє на підставі Довіреності № 10 від 08.01.2024, з позовними вимогами до [PERSON] про стягнення матеріальної шкоди у розмірі 64\~491,39 грн, заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди. Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями, вказану цивільну справу розподілено судді Київського районного суду м. Одеси Скриль Ю.А. 16.08.2024 ухвалою Київського районного суду м. Одеси позовну заяву залишено без руху, заявнику надано 10-денний строк для усунення недоліків, зокрема сплатити судовий збір за вимогу майнового характеру у розмірі 3028 гривень. 21.08.2024 від представника заявника до суду надійшла заява про усунення недоліків з підтвердженням сплати судового збору - платіжна інструкція. 13.09.2024 справу прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження. Позов обґрунтовано тим, що 30.07.2021 о 01:00 годині, в м. Одеса сталася дорожньо-транспортна пригода за участі двох транспортних засобів: автомобіля «ВАЗ 32102», державний реєстраційний номер [NUMBER] під керуванням водія [PERSON] та автомобіля «КІА К5», державний реєстраційний номер [NUMBER] під керуванням [PERSON] . Дорожньо-транспортна пригода сталася внаслідок порушення [PERSON] п. 11.3, 11.4 Правил дорожнього руху України, який не врахував дорожню обстановку на слизькій ділянці дороги, не впорався з керуванням, виїхав а смугу зустрічного руху, в результаті чого скоїв зіткнення з автомобілем «КІА», державний реєстраційний номер [NUMBER] , який рухався в зустрічному напрямку, що призвело до пошкодження транспортних засобів з матеріальними збитками, щодо якої працівниками патрульної поліції було складено протокол за ст.124 КУпАП. Постановою Київського районного суду міста Одеси від 01 вересня 2021 року, відповідача [PERSON] визнано винним у скоєнні ДТП та притягнуто до адміністративної відповідальності за\~ст. 124 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Дана постанова відповідачем не оскаржувалась та набрала законної сили. Транспортний засіб марки «КІА К5», державний реєстраційний номер [NUMBER] на момент ДТП був застрахований в ПрАТ «СК «Уніка» відповідно до договору добровільного страхування наземного транспорту «КАСКО» від 02.06.2021 №ODH0CPS-21526QK). 30 липня 2021 року потерпілий звернувся до ПрАТ «СК «Уніка» з заявою №00447738 про подію з ознаки страхового випадку згідно договору «КАСКО» від 02.06.2021 №ODH0CPS-21526QK). Для встановлення характеру та розміру шкоди, заподіяної власнику автомобіля «КІА К5», державний реєстраційний номер [NUMBER] , ПрАТ «СК «Уніка» 06 серпня 2021 року проведено огляд пошкодженого транспортного про що складено Протокол огляду транспортного засобу. На підставі Рахунку-фактури №АГ-00007655 від 06.08.2021 року Товариства з обмеженою відповідальністю «АВТО-ГРУП+» вартість відновлювального ремонту автомобіля «КІА К5», державний реєстраційний номер [NUMBER] складає 129\~810,60 гривень, з ПДВ та 108\~175,50 гривень без ПДВ. Відповідно ремонтної калькуляції системи AUDATEX №00447738 від 19.08.2021 р. вартість відновлювального ремонту автомобіля «КІА К5», державний реєстраційний номер [NUMBER] , складає 129\~818,18 з ПДВ та 108\~181,82 гривень, без ПДВ. По визначенню вартості матеріального збитку колісного транспортного засобу марки «КІА К5», державний реєстраційний номер [NUMBER] та згідно зі страховим актом від 09 вересня 2021 року №00447738 від 14.04.2020 року ПрАТ «Страхова компанія «Уніка», прийнято рішення про визнання вказаної події страховим випадком та з метою відшкодування шкоди, завданої Відповідачем, на виконання зобов`язань по договору страхування, сплатила страхове відшкодування у розмірі 64 491, 39 грн., шляхом безготівкового перерахування на рахунок страхувальника, що підтверджується платіжним дорученням №245493 від 10.09.2021 року. Таким чином, ПрАТ «СК «Уніка» виконало свої зобов`язання перед страхувальником, згідно умов Договору добровільного страхування. Представник позивача в судове засідання не з`явився, до суду подав клопотання про розгляд справи за його відсутності, позов підтримує та не заперечує проти заочного розгляду справи. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, судом здійснено всі можливі заходи відповідно до вимог ч. 8\~ст. 128 ЦПК України\~щодо повідомлення про дату, місце та час судового засідання, заяв про відкладення розгляду справи на адресу суду не надходило, відзиву та заперечення відповідачем також не надано, судову повістку Укрпоштою повернуто на адресу суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» Відповідно до положень ст.ст. 280, 281 ЦПК України\~суд з письмової згоди позивача ухвалює рішення при заочному розгляді справи на підставі наявних у справі доказів. Вивчивши матеріали справи, суд вважає про те, що позов є обґрунтованим, та доведеним, тому підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що 30.07.2021 року о 01:00 годині, в м. Одеса сталася дорожньо-транспортна пригода за участі двох транспортних засобів: автомобіля «ВАЗ 32102», державний реєстраційний номер [NUMBER] під керуванням водія [PERSON] та автомобіля «КІА К5», державний реєстраційний номер [NUMBER] під керуванням [PERSON] . Дорожньо-транспортна пригода сталася внаслідок порушення [PERSON] п.11.3, 11.4 Правил дорожнього руху України, який не врахував дорожню обстановку на слизькій ділянці дороги, не впорався з керуванням, виїхав а смугу зустрічного руху, в результаті чого скоїв зіткнення з автомобілем «КІА», державний реєстраційний номер [NUMBER] , який рухався в зустрічному напрямку, що призвело до пошкодження транспортних засобів з матеріальними збитками, щодо якої працівниками патрульної поліції було складено протокол за ст.124 КУпАП. Постановою Київського районного суду міста Одеси від 01 вересня 2021 року, відповідача [PERSON] було визнано винним у скоєнні ДТП та притягнуто до адміністративної відповідальності за\~ст. 124 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Дана постанова відповідачем не оскаржувалась та набрала законної сили. Згідно з ч. 6\~ст. 82 ЦПК України, постанова суду у справі про адміністративне правопорушення обов`язкова для суду, що розглядає справу про цивільно-правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено постанову суду, з питань, чи мали місце ці дії, та чи вчинені вони цією особою. В силу ч. 4\~ст. 82 ЦПК України\~обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Таким чином, вина відповідача у скоєнні дорожньо-транспортної пригоди є преюдиціальним фактом, та не підлягає доказуванню. Транспортний засіб марки «КІА», державний реєстраційний номер [NUMBER] на момент ДТП був застрахований в ПрАТ «СК «Уніка» відповідно до договору добровільного страхування наземного транспорту «КАСКО» від 02.06.2021 №ODH0CPS-21526QK). Для встановлення характеру та розміру шкоди, заподіяної власнику автомобіля «КІА К5», державний реєстраційний номер [NUMBER] , ПрАТ «СК «Уніка» 06 серпня 2021 року проведено огляд пошкодженого транспортного, про що складено Протокол огляду транспортного засобу. На підставі Рахунку-фактури №АГ-00007655 від 06.08.2021 Товариства з обмеженою відповідальністю «АВТО-ГРУП+» вартість відновлювального ремонту автомобіля «КІА К5», державний реєстраційний номер [NUMBER] складає 129\~810,60 гривень, з ПДВ та 108\~175,50 гривень без ПДВ. Відповідно до ремонтної калькуляції системи AUDATEX №00447738 від 19.08.2021 вартість відновлювального ремонту автомобіля «КІА К5», державний реєстраційний номер [NUMBER] , складає 129\~818,18 з ПДВ та 108\~181,82 гривень без ПДВ. По визначенню вартості матеріального збитку колісного транспортного засобу марки «КІА К5», державний реєстраційний номер [NUMBER] та згідно зі страховим актом від 09 вересня 2021 року №00447738 від 14.04.2020 року ПрАТ «Страхова компанія «Уніка», прийнято рішення про визнання вказаної події страховим випадком та з метою відшкодування шкоди, завданої Відповідачем, на виконання зобов`язань по договору страхування, сплатила страхове відшкодування у розмірі 64491,39 грн шляхом безготівкового перерахування на рахунок страхувальника, що підтверджується платіжним дорученням №245493 від 10.09.2021. Таким чином, ПрАТ «СК «Уніка» виконало свої зобов`язання перед страхувальником, згідно з умовами Договору страхування. На момент скоєння ДТП, водій «ВАЗ 32102», д.н. [NUMBER] , не був забезпечений полісом обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності, власників наземних транспортних засобів. Досудову вимогу ПрАТ «СК «Уніка» від 04.10.2021 №30910 щодо відшкодування завданих збитків у добровільному порядку відповідач залишив без уваги. Відповідно до ч. 1, п. 1 ч. 2\~ст. 22 ЦК України\~особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі. Відповідно до ч. 1\~ст. 1166 ЦК України\~майнова шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ч. 2\~ст. 1187 ЦК України\~шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку. У відповідності до\~ст. 27 Закону України «Про страхування»\~до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, в межах фактичних затрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за заподіяний збиток. Згідно зі \~ст. 1188 ЦК України, шкода, завдана внаслідок взаємодії кількох джерел підвищеної небезпеки, відшкодовується на загальних підставах, а саме: шкода, завдана одній особі з вини іншої особи, відшкодовується винною особою. Згідно зі статтями 993 ЦК України та 108 Закону України "Про страхування" до страховика потерпілого переходить право вимоги до завдавача шкоди у деліктному зобов`язанні у межах виплаченого потерпілому страхового відшкодування. Після такої виплати деліктне зобов`язання не припиняється. У ньому відбувається заміна кредитора: до страховика потерпілого переходить право вимоги, що належало цьому потерпілому у деліктному зобов`язанні, у межах виплаченого йому страхового відшкодування. Такий перехід права вимоги є суброгацією. Перехід права вимоги від страхувальника (вигодонабувача) до страховика називається суброгацією. При суброгації нового зобов`язання із відшкодування збитків не виникає, а відбувається заміна кредитора: потерпілий (а ним є страхувальник або вигодонабувач) передає страховику своє право вимоги до особи, відповідальної за спричинення шкоди. Внаслідок цього страховик виступає замість потерпілого, а тому в порядку суброгації страховик може стягнути із заподіювача шкоди лише ту суму, яку він сам виплатить страхувальнику. У пункту 27 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 01 березня 2013 року № 4 «Про деякі питання застосування судами законодавства при вирішенні спорів про відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки» зазначено, що при вирішенні спорів про право зворотної вимоги страховика суди повинні розрізняти поняття регрес та суброгація. У випадку суброгації відбувається лише заміна осіб у вже наявному зобов`язанні (заміна активного суб`єкта) зі збереженням самого зобов`язання. У такому разі страхувальник передає свої права страховикові на підставі договору і сприяє реалізації останнім прийнятих суброгаційних прав. У випадку регресу одне зобов`язання замінює собою інше, але переходу прав від одного кредитора до іншого не відбувається. Стаття 1191 ЦК України та стаття 38 Закону № 1961-IV, з одного боку, і стаття 993 ЦК України та стаття 27 Закону України «Про страхування», з іншого боку, регулюють різні за змістом правовідносини. У випадках, коли деліктні відносини поєднуються з відносинами обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів, боржником у деліктному зобов`язанні в межах суми страхового відшкодування виступає страховик завдавача шкоди. Цей страховик, хоч і не завдав шкоди, але є зобов`язаним суб`єктом перед потерпілим, якому він виплачує страхове відшкодування замість завдавача шкоди у передбаченому Законом № 1961-IV порядку. Після такої виплати деліктне зобов`язання припиняється його належним виконанням страховиком завдавача шкоди замість останнього. За умов, передбачених у статті 38 зазначеного Закону, цей страховик набуває право зворотної вимоги (регрес) до завдавача шкоди на суму виплаченого потерпілому страхового відшкодування. Відповідно до статті 1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Отже, у зв`язку з виплатою позивачем страхового відшкодування до нього перейшло право вимоги до завдавача шкоди у деліктному зобов`язанні у межах виплаченого страхового відшкодування, тобто відбулася заміна кредитора у деліктних відносинах, що виникли у зв`язку із завданням шкоди, в порядку суброгації. Аналогічні висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 04 липня 2018 року у справі № 755/18006/15-ц (провадження № 14-176цс18). Відповідно до п. 1\~ст. 15 Цивільного кодексу України\~кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до\~ст. 16 Цивільного кодексу України\~кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди. В силу частин 1-3\~ст.12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частинами першою другою\~ст.13 ЦПК України\~визначено, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього нормативно-правовий акт № 1618-IV від 18.03.2004 Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно із частиною першою\~статті 76 ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша\~статті 77 ЦПК України). Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 79 ЦПК України). Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частина перша\~статті 80 ЦПК України). Відповідно до положень частини третьої статті 12, частини першої статті 81ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно із частиною шостою статті 81ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. У частинах першій та другій статті 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Відповідач відповідно до ст ст 81,83 ЦПК України наданими правами не скористався, доводи позивача не спростував. Відповідно до п. 6\~постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 №14 «Про судове рішення у цивільній справі», враховуючи принцип безпосередності судового розгляду, рішення може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в судовому засіданні. Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини в справі «Ващенко проти України» (Заява № 26864/03) від 26 червня 2008 року зазначено, що принцип змагальності полягає в тому, що суд уважно досліджує зауваження заявника, виходячи з сукупності наявних матеріалів в тій мірі, в якій він є повноважним вивчати заявлені скарги. Отже, у суду відсутні повноваження на вихід за межі принципу диспозитивності і змагальності та збирання доказів на користь однієї із зацікавлених сторін. Відповідно до\~ст. 263 ЦПК України\~судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. На підставі вищевикладеного, суд дійшов висновку, що позовні вимоги ПрАТ «Страхова компанія «Уніка» до\~ [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок ДТП є доведеними та підлягають задоволенню. Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до змісту ч. 1 ст.\~141\~ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки позовні вимоги задоволено повністю, то з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сплачена сума судового збору в розмірі 3028,00 грн. На підставі викладеного та

Outcome: approved