Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-20 00:00:00

Позивач [PERSON] , представник [PERSON] , звернувся до суду з вищезазначеним позовом до Публічного акціонерного товариства "АрселорМіттал Кривий Ріг" про відшкодування моральної шкоди та просить стягнути з Публічного акціонерного товариства "АрселорМіттал Кривий Ріг", код ЄДРПОУ 24432974 на користь [PERSON] , ІПН [NUMBER] моральну шкоду завдану їй смертю сина [PERSON] внаслідок нещасного випадку на виробництві в розмірі 1296000 (один мільйон двісті дев`яносто шість тисяч) гривень 00 копійок, без відрахування з цієї суми податку на доходи фізичних осіб та військового збору, судові витрати покласти на відповідача. В обґрунтування вимог зазначено, що 23.08.2023 року в ливарному дворі доменної печі №8 доменного цеху №1 аглодоменного департаменту Публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг» стався нещасний випадок, який призвів до смерті [PERSON] . Загиблий [PERSON] є сином позивачки [PERSON] . У відповідності до акту №4 від 25.03.2024 року спеціального розслідування нещасного випадку: «Обставини, за яких стався (сталося/сталася) нещасний випадок, гостре професійне захворювання (отруєння), аварія: 23.08.2023 в зміну яка починається о 07 годині 00 хвилин та триває до 19 годині 00 хвилин горновий (третій) доменного цеху № 1 ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» [PERSON] о 06 години 30 хвилин прибув в побутовий корпус доменного цеху № 1 де перевдягнувся в спецодяг та відправився на робоче місце. З 07 години 00 хвилин до 15 години 35 хвилин [PERSON] виконував свої робочі обов`язки на лівому дворі доменної печі № 8 доменного цеху № 1. О 15 години 35 хвилин після закриття чергового випуску (№ 46000) чавуну на лівому ливарному дворі доменної печі № 8 бригада горнових в составі [PERSON] горнового доменної печі (першого), [PERSON] горнового доменної печі (другого), [PERSON] горнового доменної печі (другого), [PERSON] горнового доменної печі (другого), [PERSON] горнового доменної печі (третього) виконувала горнові операції по прибиранню продуктів плавки та підготовці обладнання ливарного двору. В цей час [PERSON] разом з [PERSON] виконували роботи по заряджанню глиною машини закриття чавунної льотки (МЧ3Л). О 16 годин 00 хвилин [PERSON] взяв ключ-бирку у [PERSON] та відправився до пульта керування щоб прогнати МЗЧЛ. О 16 годин 10 хвилин [PERSON] жестами дав команду [PERSON] поставити гармату на льотку, в свою чергу [PERSON] попередньо увімкнувши звукову попереджувальну сигналізацію та витримавши паузу увімкнув механізм пересування МЧЗЛ в результаті чого пересувна частина МЗЧЛ штовхнула [PERSON] в жолоб з гарячим чавуном. В момент початку руху МЗЧЛ [PERSON] знаходився в небезпечній зоні, обличчям до носка МЧЗЛ та спиною до жолоба з гарячим чавуном, та не попадав в поле зору [PERSON] , який знаходився в пультовій управління МЧЗЛ. Побачивши що сталося [PERSON] та [PERSON] побігли до жолоба та витягли [PERSON] , після чого [PERSON] подзвонив старшому змінному майстру [PERSON] який викликав швидку допомогу та пішов її зустрічати, швидка допомога прибула на місце о 16 годині 20 хвилин. Машиною швидкої допомоги [PERSON] був доставлений до опікового відділення «Криворізька міська клінічна лікарня №2» КМР де помер від отриманих травм.». У відповідності до п.5 Акту розслідування основною причиною настання нещасного випадку зазначено «Технічна. Конструктивні недоліки, недосконалість, недостатня надійність засобів виробництва». Порушено вимоги п. 18 Розділу VII мінімальних вимог що безпеки та здоров`я на роботі у доменному виробництві. НПАОП 27.1-7.48-21 та п.9.18 розділу IX Правил безпеки у доменому виробництві НПАОП 27.1-1.02-97. Також визначено як супутні причини настання нещасного випадку «Організаційна. недодержання вимог законодавства про охорону праці під час виконання робіт підвищеної небезпеки та/або експлуатації (застосування) устаткування підвищеної небезпеки, на які видано відповідний дозвіл». Порушено вимоги підпункту 3) пункту 4 розділу ІІ положення про розробку інструкцій з охорони праці НПАОП 0.00-4.15-98, пункту 3.8 розділу 3 Типового положення про порядок проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці НПАОП 0.00-4.12-05, пункту 5 розділу І Мінімальних вимог щодо безпеки та здоров`я на роботі у доменному виробництві НПАОП 27.1-7.48-21, пункту 3.7 та пункту 3.1 розділу III Правил безпеки доменному виробництві НПАОП 27.1-1.02-97, пункту 3.16. розділу 3 Типового положення про порядок проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці НПАОП 0.00-4.12-05. Технічна. Недосконалість технологічного процесу, його невідповідність вимогам безпеки. Порушено вимоги пп.3.6 розділу ІІІ Правил безпеки у доменному виробництві. Організаційна. Невиконання посадових обов`язків чим порушено вимоги пункту 3.1.32. та пункту 3.3.11.4. посадової інструкції старшого майстра основної виробничої дільниці (блоку печей) доменного цеху №1 аглодоменного департаменту ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» (ПІ 010.122.2.014) затверджену в.о. директором аглодоменного департаменту від 02.11.2016, пункту 3.2 та пункту 3.30.9. посадової інструкції старшого майстра (загальноцеховий персонал) доменного цеху №1 аглодоменного департаменту ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» (ПІ 010.23299.162) затверджену директором аглодоменного департаменту від 16.09.2016, пункту 3.1.4 посадової інструкції змінного майстра основної виробничої дільниці (печей) (експлуатація доменних печей) доменного цеху № 1 аглодоменного департаменту (П 010.122.2.003) затверджену директором аглодоменного департаменту від 19.12.2014. Організаційна. Невиконання вимог інструкцій з охорони праці (25.2), порушено вимоги пункту 3.10, пункту 3.2 Інструкції з охорони праці «Для горнового доменної печі доменного цеху № 1» (ОП.010.05.23), затвердженої директором департаменту з охорони промислової безпеки та екології від 23.03.2023. Комісія за наслідками розслідування дійшла до висновку, про те що нещасний випадок зі смертельним наслідком визнано таким, що пов`язаний з виробництвом. Також, встановлено осіб, працівників підприємства, які допустили порушення вимог законодавства з охорони та гігієни праці, що призвело до загибелі працівника - [PERSON] . Окрім того, комісією встановлено, що в ході розслідування виявлені недоліки та недотримання умов дії дозволів, а саме: не переглянута технологічна інструкція «Эксплуатация и обслуживание чугунных леток доменных печей доменного цеха N? 1 Система управления качеством И Д1-26-2019» при зміні технологічного процесу (умов роботи), а саме зменшення штатної кількості працівників на доменній печі № 8 доменного цеху № 1. відсутні відомості в розділі «Вимоги безпеки під час роботи» інструкції з охорони праці для горнового доменної печі доменного цеху №1, затвердженої розпорядженням директора департаменту з охорони праці, промислової безпеки та екології від 23.03.2023 №94, про прийоми та методи безпечного виконання робіт та/або прийоми праці, які заборонено застосовувати, а саме: не зазначені принципи комунікації (сигнали, які подаються за допомогою рук) між горновими доменної печі, які застосовуються під час виконання робіт при закритті чавунної льотки. Не проведено навчання та перевірку знань начальнику доменного цеху № 1, заступнику начальника доменного цеху №1 з підготовки виробництва, заступнику начальника доменного цеху № 1 з технології, заступнику начальника доменного цеху № 1 з механоустаткування, заступнику начальника доменного цеху №1 електроустаткування, начальнику ділянки доменного цеху № 1, механіку доменного цеху №1, старшому майстру основного виробничого ділянки доменного цеху № 1, старшому майстру зміни доменного цеху №1, змінному майстру основного виробничого ділянки доменного цеху № 1, старшому майстру по ремонту устаткування доменного цеху № 1, майстру по ремонту устаткування доменного цеху № 1, 3 з питань охорони праці за нормативно-правовими актами з охорони праці, додержання яких входить до їхніх функціональних обов`язків, а саме по Мінімальним вимогам щодо безпеки та здоров`я на роботі у доменному виробництві та НПАОП 27.1-7.48-21 допущено до роботи працівники, а саме: горновий доменної печі №6 доменного цеху №1 [PERSON] та горновий доменної печі № 6 доменного цеху №1 [PERSON] , які не пройшли інструктаж з питань охорони праці при переводі з доменної печі № 6 на доменну піч № 8. Відповідно до вимог статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» у зв`язку з настанням смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання, згідно наказу Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці від 29.11.2023 №260/ПС-ЗК у період з 30.11.2023 по 08.12.2023 здійснено спробу проведення позапланового заходу із здійснення державного нагляду (контролю) у формі перевірки у ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» з питань додержання законодавства у сфері охорони праці та з питань додержання вимог Закону України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану» від 15.03.2022 №2136-ІХ про що складено Акт про неможливість проведення заходу державного контролю від 08.12.2023 №ПС/ДН/42223/0152/НД. Враховуючи даний факт відповідно до статті 21 Закону України «Про охорону праці» створені перешкоди під час проведення посадовими особами Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці перевірки додержання вимог законодавства про охорону праці під час виконання робіт підвищеної небезпеки та експлуатації (застосування) устаткування підвищеної небезпеки, на які видано дозвіл №0379.21.12 від 21 липня 2021 року та дозвіл №0311.22.12 від 05.04.2022 року , що є підставою для анулювання дозволів. У відповідності до лікарського свідоцтва №1755 від 28.08.2023 року причиною смерті є опіковий шок та термічні опіки 90% тіла; нещасний випадок, пов`язаний з дією розжареного металу. Отже, матеріалами спеціального розслідування встановлено, що нещасний випадок на виробництві стався з вини відповідача, смерть [PERSON] настала від нещасного випадку у зв`язку з виробництвом під час виконання ним своїх трудових обов`язків. Особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи (частини перша, друга статті 23 ЦК України). З боку відповідача не було жодних дій направлених на компенсацію моральних страждань. Згідно Висновку експерта (сторінка 10): «Можна зробити висновки, що подія смертельного травмування сина та наступні події спеціального розслідування, а також фактична залученість у події внаслідок того, що підекспертна продовжує працювати на комбінаті, на якому відбулось смертельне травмування на виробництві мали негативний стресогенний вплив помірної інтенсивності та суттєво погіршали фізичний й психологічний емоційний стан [PERSON] в період після 24.08 2023 року. Проведення структурованого інтерв`ю дає підстави стверджувати, що ці події стали тригером та умовами для посилення негативних психоемоційних наслідків та розвитку посттравматичного стресового розладу та порушили плин та її життя.»; (сторінка 12) «У симптоматиці підекспертної переживання травми превалює симптоми повторного переживання, тобто присутні повторювані, нав`язливі негативні спогади про подію; повторювані негативні сни, пов`язані з подією; раптові негативні емоції та почуття, викликані «поверненням» (раптовим «провалом») в психотравмуючу подію; інтенсивний психологічний стрес при подіях, що нагадують чи символізують травму (середній рівень).»; (сторінка 21) «В актуальній ситуації поглиблюються наслідки психологічної травматизації внаслідок збігу обставин - [PERSON] продовжує працювати на комбінаті, відбувалась постійна емоційна залученість в ситуацію спеціального розслідування, а також суб`єктивного сприймання проявів байдужості до ситуації [PERSON] зі сторони значущих осіб. За даними медичного обстеження та лікування йде наявна патологія серцево-судинної системи, яка не була зафіксована до події травмування сина, і як наслідок до переживання психологічної травми, що стало хронічною, додалась життєва криза, спричинена частковою втратою життєвих перспектив та необхідністю серйозного лікування. Виходячи з результатів аналізу вихідних даних та результатів безпосереднього психологічного дослідження було встановлено, що ситуація, яка досліджується за справою, має психологічно деструктивний характер для [PERSON] , та призвела до значного ступеню змін у структурі її особистості, в емоційній сфері, у психофізіологічному стані. За ступенем інтенсивності психічні (на моральному рівні) страждання оцінюються як значний ступінь психотравмувального впливу на свідомість [PERSON] . Означені моральні страждання знаходяться у прямому причинно-наслідковому зв`язку з ситуацією, яка розглядається у даному дослідженні». За наслідками аналізу експерт прийшов до наступних висновків: 1. У підекспертної особи [PERSON] підтверджується психотравмувальний вплив ситуації, що розглядається в матеріалах підготовки до подання до суду і яка сталась внаслідок смертельного травмування її сина [PERSON] на виробництві. 2. За умов ситуації, що досліджуються, особі [PERSON] спричинені страждання (на моральному рівні), які, з урахуванням індивідуально-психологічних особливостей [PERSON] , спричинили значні зміни у структурі її особистості, в емоційній сфері, у психофізіологічному стані. Криза, яка призвела до порушень у мотиваційно - ціннісному, психоемоційному та фізіологічному благополуччі [PERSON] , має потенційну можливість часткового відновлення попереднього рівня життєдіяльності та соціального функціонування. За ступенем інтенсивності психічні (на моральному рівні) страждання оцінюються як значний ступінь психотравмувального впливу на свідомість [PERSON] . 3. Означені моральні страждання [PERSON] знаходяться у прямому причинно-наслідковому зв`язку з ситуацією, яка розглядається у даному досліджені, що підтверджується аналізом вихідних даних, результатами психологічного дослідження та опитуванням свідків, зокрема наявні негативні зміни в емоційному стані, індивідуально-психологічних проявах, які виникли внаслідок впливу обставин спричинення смерті близькому родичу та емоційного залучення в ситуацію спеціального розслідування. 4. Орієнтовний еквівалент грошової компенсації завданої [PERSON] , [INFO] , моральної шкоди в результаті ситуації, що досліджується за справою, розраховується за методикою «Психологічного дослідження у справах щодо заподіяння моральних страждань особі та відшкодування моральної шкоди» [реєстр N? 14.1.75] відповідно до визначеного набору значень і коефіцієнтів за формулою D = d * fv* і * с * (1 -fs). та в літерному позначенні складатиме матеріальний еквівалент в залежності від правової оцінки й використовуються позиції значень коефіцієнту fv та компенсації завданих позивачу моральних страждань, які у подальшому можуть бути судом оцінені у залежності від правової кваліфікації дій відповідача, отже він знаходиться в діапазоні від 40, 5 до 162 мінімальних заробітних плат, установлені на момент розгляду справи судом. Спираючись на «Методику психологічного дослідження у справах щодо заподіяння моральних страждань особі та відшкодування моральної шкоди» вважаємо, що при розрахунку орієнтовного розміру відшкодування моральних страждань особі при виконанні судово-психологічних досліджень (експертиз) у випадках, передбачених ч.2 ст. 1167 ЦК, коли відшкодування моральної шкоди настає незалежно від вини органу державної влади, органу місцевого самоврядування, фізичної або юридичної особи: якщо шкоди завдано каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи внаслідок дії джерела підвищеної небезпеки, коефіцієнт fv має дорівнювати 1». Висновок експерта може слугувати для суду орієнтиром у пізнанні глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностеи? позивачки або позбавлення її можливості і?х реалізаціі?, інших обставин, які мають істотне значення, зокрема и? можливого грошового еквівалента таких страждань. Позивачка, як мати загиблого [PERSON] пережила страшну трагедію, вже довгий час переживає постіи?ні душевні страждання після смерті сина, втратила душевнии? спокіи?, весь час перебуває у стані постіи?ного напруження та стресу, суттєво порушились її нормальні життєві зв`язки, змушена докладати значних зусиль для організаціі? свого життя та його адаптація без існування сина. З урахуванням засад розумності і справедливості, обставин справи іа з огляду на висновок експерта - грошова компенсаціія моральноі? шкоди, завданоі? смертю сина у сумі 1 296 000 грн. (один мільйон двісті дев`яносто шість тисяч) (162 мзп Х 8000 грн.), обґрунтовано визначено розмір компенсаціі? моральноі? шкоди, оскільки: позивачка зазнала душевних страждань у зв`язку зі смертю сина і втрати рідноі? людини, що є наи?вищою немаи?новою втратою, яка не підлягає відновленню; позивачка позбавлена можливості матеріальноі?, емоційної та моральноі? підтримки сина у подальшому своєму житті та в старості, а відновити попередніи? стан життя позивачів неможливо. Слід зазначити, що позивачка позбавлена можливості моральної підтримки сина і відновити попередній стан її життя неможливо. Вона постійно перебуває у напруженому психологічному стані. З часу його смерті у неї значно погіршився психічний стан, а саме, вона відчуває пригнічення настрою, тугу, тривогу, загальну слабкість, значне погіршення сну, що в значній мірі призвело до зміни стосунків з рідними, знайомими. Все це разом призвело до зниження працездатності та обмеження кола її спілкування, що знову-таки поглиблює негативні переживання внаслідок порушення соціальної та особистої адаптації. Думки про смерть сина не залишають позивачку і до теперішнього часу, емоційний стан, навіть через рік після втрати, дуже нестійкий, позивачка відчуває глибокі моральні страждання у вигляді відчуття горя та неповоротної втрати. Окрім цього, тривалий час знаходиться в пригніченому стані через смерть свого сина, оскільки позбавлена його любові, підтримка та спілкування. Згідно статті 23 ЦК Украі?ни особа має право на відшкодування моральноі? шкоди, завданоі? внаслідок порушення і?і? прав. У статті 280 ЦК Украі?ни передбачено, що якщо фізичніи? особі внаслідок порушення і?і? особистого немаи?нового права завдано маи?новоі? та (або) моральноі? шкоди, ця шкода підлягає відшкодуванню. Ухвалою суду від 12.06.2024 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено проводити в загальному позовному провадженні, призначено підготовче судове засідання. 15.07.2024 року відповідачем надано відзив, згідно якого відповідач заперечує проти позову та просить відмовити [PERSON] в задоволенні позову, з наступних підстав, предметом позовних вимог [PERSON] по справі №211/3773/24 є відшкодування моральної шкоди завданої смертю сина на виробництві. Згідно Акту спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 23.08.2023 року о 16.10) па ПАТ «Арселор Міттал Кривий Ріг», складеному 22.03.2024 року комісія провела розслідування нещасного випадку, що стався на ливарному дворі доменної печі №8 доменного цеху №1 аглодоменного департаменту ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» зі смертельним наслідком, внаслідок якого загинув [PERSON] . Згідно п. 7 Акту від 22.03.2024 року комісія із спеціального розслідування нещасного випадку оглянувши місце нещасного випадку зі смертельним наслідком, ознайомившись з пояснювальними записками причетних осіб, опитавши причетних осіб, визначивши відповідність умов праці та безпеки вимогам законодавства про охорону праці, ознайомившись з наданою документацією, враховуючи виявлені недоліки та недотримання умов дії дозволів, прийшла до висновку, що відповідно до підпункту 2 пункту 52 «Порядку розслідувапня та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві», нещасний випадок зі смертельним наслідком з горновим доменної печі доменного цеху №1 аглодоменного департаменту ПАТ «АМКР» [PERSON] визнано таким, що пов`язаний з виробництвом, складається акт за формою Н1/П. Згідно до ст. 1167 ЦК України, моральна шкода нанесена фізичній особі неправомірними рішеннями, діяльністю чи бездіяльністю, відшкодовує особа котра його нанесла при наявності його вини. Моральна шкода відшкодовується незалежно від вини орган державної влади, органу Автономної Республіки Крим, органу місцевого самої,лядуваиня, фізичної або юридичної особи, яка її завдала, якщо шкоди завдано каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи внаслідок дії джерела підвищеної небезпеки. Відповідно до ст. 1168 ЦК України моральна шкода спричинена смертю фізичної особи відшкодовується його жінці (чоловіку), батькам, дітям (усиновленим), а також особам, які проживали з ним однією сім`єю. Як передбачено ч. З ст. 23 ЦК України, розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. Відповідності до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язується довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Азацом 1 п. 4 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику в справі про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» за № 4 від 31.03.1995 року зі змінами та доповненнями, далі - Постанова Пленуму ВСУ 4) передбачено, що у позов про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, в чому полягає шкода. Відповідач вважає, що експертом не вмотивоване рішення щодо суми 1296000,00 грн. моральної шкоди, тому позов не доведений. Ухвалою суду від 05.08.2024 року закрито підготовче провадження у справі за позовом [PERSON] , представник [PERSON] до Публічного акціонерного товариства "АрселорМіттал Кривий Ріг" про відшкодування моральної шкоди. В судовому засіданні представник позивача [PERSON] позов підтримав, просив задовольнити в повному обсязі, пояснив відповідно змісту позовних вимог, вказав, що надані всі належні докази на підтвердження вимог, зокрема і висновок експертного дослідження. В судовому засіданні представники відповідача [PERSON] та [PERSON] , кожен окремо, заперечували проти позову, не визнали його, пояснили відповідно змісту відзиву та просили відмовити, суму вважають не підтвердженою. В судовому засіданні свідок [PERSON] , пояснив, що він син позивачки [PERSON] , загинув його брат, після чого мати постійно плаче, їй не вистачає його. Вони були дуже близькі, смерть брата дуже сильно вплинула на матір, на роботі стоїть портрет загиблого брата, мати бачить його і постійно плаче. У брата були дружина та дитина. В судовому засіданні свідок [PERSON] пояснила, що вона працює разом із позивачкою [PERSON] , вони товаришують, та тісно спілкуються. [PERSON] дуже болісно переживає втрату сина, вони були дуже близькі з ним, зараз вона часто плаче. На роботі є фото загиблого сина, вона постійно дивиться та плаче. Після загибелі сина їй дуже важко, вона постійно пригнічена, плаче. Свідок її підтримує. В судовому засіданні свідок [PERSON] , суду пояснила, що вона працює разом із [PERSON] в одному цеху. Позивачку перевели до них в 2023 році. Вона до всіх посміхалася, завжди привітна, світла людина, навела на роботі порядки. У серпні вона позвонила, та повідомила, що в неї загинув син. Після чого вона зовсім згасла, змарніла, часто плаче, постійно тиск в неї високий навіть викликали швидку допомогу. Вислухавши сторони, свідків, розглянувши подані документи та з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд дійшов до наступних висновків. Як встановлено судом, 23.08.2023 року в ливарному дворі доменної печі № 8 доменного цеху №1 аглодоменного департаменту Публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг» стався нещасний випадок, який призвів до смерті [PERSON] . Загиблий [PERSON] є сином позивачки [PERSON] . У відповідності до акту №4 від 25.03.2024 року спеціального розслідування нещасного випадку: «Обставини, за яких стався (сталося/сталася) нещасний випадок, гостре професійне захворювання (отруєння), аварія: 23.08.2023 в зміну яка починається о 07 годині 00 хвилин та триває до 19 годині 00 хвилин горновий (третій) доменного цеху № 1 ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» [PERSON] о 06 години 30 хвилин прибув в побутовий корпус доменного цеху № 1 де перевдягнувся в спецодяг та відправився на робоче місце. З 07 години 00 хвилин до 15 години 35 хвилин [PERSON] виконував свої робочі обов`язки на лівому дворі доменної печі № 8 доменного цеху № 1. О 15 години 35 хвилин після закриття чергового випуску (№ 46000) чавуну на лівому ливарному дворі доменної печі № 8 бригада горнових в составі [PERSON] горнового доменної печі (першого), [PERSON] горнового доменної печі (другого), [PERSON] горнового доменної печі (другого), [PERSON] горнового доменної печі (другого), [PERSON] горнового доменної печі (третього) виконувала горнові операції по прибиранню продуктів плавки та підготовці обладнання ливарного двору. В цей час [PERSON] разом з [PERSON] виконували роботи по заряджанню глиною машини закриття чавунної льотки (МЧ3Л). О 16 годин 00 хвилин [PERSON] взяв ключ-бирку у [PERSON] та відправився до пульта керування щоб прогнати МЗЧЛ. О 16 годин 10 хвилин [PERSON] жестами дав команду [PERSON] поставити гармату на льотку, в свою чергу [PERSON] попередньо увімкнувши звукову попереджувальну сигналізацію та витримавши паузу увімкнув механізм пересування МЧЗЛ в результаті чого пересувна частина МЗЧЛ штовхнула [PERSON] в жолоб з гарячим чавуном. В момент початку руху МЗЧЛ [PERSON] знаходився в небезпечній зоні, обличчям до носка МЧЗЛ та спиною до жолоба з гарячим чавуном, та не попадав в поле зору [PERSON] , який знаходився в пультовій управління МЧЗЛ. Побачивши що сталося [PERSON] та [PERSON] побігли до жолоба та витягли [PERSON] , після чого [PERSON] подзвонив старшому змінному майстру [PERSON] який викликав швидку допомогу та пішов її зустрічати, швидка допомога прибула на місце о 16 годині 20 хвилин. Машиною швидкої допомоги [PERSON] був доставлений до опікового відділення «Криворізька міська клінічна лікарня №2» КМР де помер від отриманих травм.». У відповідності до п.5 Акту розслідування основною причиною настання нещасного випадку зазначено «Технічна. Конструктивні недоліки, недосконалість, недостатня надійність засобів виробництва». Порушено вимоги п. 18 Розділу VII мінімальних вимог що безпеки та здоров`я на роботі у доменному виробництві. НПАОП 27.1-7.48-21 та п.9.18 розділу IX Правил безпеки у доменому виробництві НПАОП 27.1-1.02-97. Також визначено як супутні причини настання нещасного випадку «Організаційна. недодержання вимог законодавства про охорону праці під час виконання робіт підвищеної небезпеки та/або експлуатації (застосування) устаткування підвищеної небезпеки, на які видано відповідний дозвіл». Порушено вимоги підпункту 3) пункту 4 розділу ІІ положення про розробку інструкцій з охорони праці НПАОП 0.00-4.15-98, пункту 3.8 розділу 3 Типового положення про порядок проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці НПАОП 0.00-4.12-05, пункту 5 розділу І Мінімальних вимог щодо безпеки та здоров`я на роботі у доменному виробництві НПАОП 27.1-7.48-21, пункту 3.7 та пункту 3.1 розділу III Правил безпеки доменному виробництві НПАОП 27.1-1.02-97, пункту 3.16. розділу 3 Типового положення про порядок проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці НПАОП 0.00-4.12-05. Технічна. Недосконалість технологічного процесу, його невідповідність вимогам безпеки. Порушено вимоги пп.3.6 розділу ІІІ Правил безпеки у доменному виробництві. Організаційна. Невиконання посадових обов`язків чим порушено вимоги пункту 3.1.32. та пункту 3.3.11.4. посадової інструкції старшого майстра основної виробничої дільниці (блоку печей) доменного цеху №1 аглодоменного департаменту ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» (ПІ 010.122.2.014) затверджену в.о. директором аглодоменного департаменту від 02.11.2016, пункту 3.2 та пункту 3.30.9. посадової інструкції старшого майстра (загальноцеховий персонал) доменного цеху №1 аглодоменного департаменту ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» (ПІ 010.23299.162) затверджену директором аглодоменного департаменту від 16.09.2016, пункту 3.1.4 посадової інструкції змінного майстра основної виробничої дільниці (печей) (експлуатація доменних печей) доменного цеху № 1 аглодоменного департаменту (П 010.122.2.003) затверджену директором аглодоменного департаменту від 19.12.2014. Організаційна. Невиконання вимог інструкцій з охорони праці (25.2), порушено вимоги пункту 3.10, пункту 3.2 Інструкції з охорони праці «Для горнового доменної печі доменного цеху № 1» (ОП.010.05.23), затвердженої директором департаменту з охорони промислової безпеки та екології від 23.03.2023. Комісія за наслідками розслідування дійшла до висновку, про те що нещасний випадок зі смертельним наслідком визнано таким, що пов`язаний з виробництвом. Також, встановлено осіб, працівників підприємства, які допустили порушення вимог законодавства з охорони та гігієни праці, що призвело до загибелі працівника - [PERSON] . Окрім того, комісією встановлено, що в ході розслідування виявлені недоліки та недотримання умов дії дозволів, а саме: не переглянута технологічна інструкція «Эксплуатация и обслуживание чугунных леток доменных печей доменного цеха N? 1 Система управления качеством И Д1-26-2019» при зміні технологічного процесу (умов роботи), а саме зменшення штатної кількості працівників на доменній печі № 8 доменного цеху № 1. відсутні відомості в розділі «Вимоги безпеки під час роботи» інструкції з охорони праці для горнового доменної печі доменного цеху №1, затвердженої розпорядженням директора департаменту з охорони праці, промислової безпеки та екології від 23.03.2023 №94, про прийоми та методи безпечного виконання робіт та/або прийоми праці, які заборонено застосовувати, а саме: не зазначені принципи комунікації (сигнали, які подаються за допомогою рук) між горновими доменної печі, які застосовуються під час виконання робіт при закритті чавунної льотки. не проведено навчання та перевірку знань начальнику доменного цеху № 1, заступнику начальника доменного цеху №1 з підготовки виробництва, заступнику начальника доменного цеху № 1 з технології, заступнику начальника доменного цеху № 1 з механоустаткування, заступнику начальника доменного цеху №1 електроустаткування, начальнику ділянки доменного цеху № 1, механіку доменного цеху №1, старшому майстру основного виробничого ділянки доменного цеху № 1, старшому майстру зміни доменного цеху №1, змінному майстру основного виробничого ділянки доменного цеху № 1, старшому майстру по ремонту устаткування доменного цеху № 1, майстру по ремонту устаткування доменного цеху № 1, 3 з питань охорони праці за нормативно-правовими актами з охорони праці, додержання яких входить до їхніх функціональних обов`язків, а саме по Мінімальним вимогам щодо безпеки та здоров`я на роботі у доменному виробництві та НПАОП 27.1-7.48-21 допущено до роботи працівники, а саме: горновий доменної печі №6 доменного цеху №1 [PERSON] та горновий доменної печі № 6 доменного цеху №1 [PERSON] , які не пройшли інструктаж з питань охорони праці при переводі з доменної печі № 6 на доменну піч № 8. Відповідно до вимог статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» у зв`язку з настанням смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання, згідно наказу Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці від 29.11.2023 №260/ПС-ЗК у період з 30.11.2023 по 08.12.2023 здійснено спробу проведення позапланового заходу із здійснення державного нагляду (контролю) у формі перевірки у ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» з питань додержання законодавства у сфері охорони праці та з питань додержання вимог Закону України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану» від 15.03.2022 №2136-ІХ про що складено Акт про неможливість проведення заходу державного контролю від 08.12.2023 №ПС/ДН/42223/0152/НД. Враховуючи даний факт відповідно до статті 21 Закону України «Про охорону праці» створені перешкоди під час проведення посадовими особами Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці перевірки додержання вимог законодавства про охорону праці під час виконання робіт підвищеної небезпеки та експлуатації (застосування) устаткування підвищеної небезпеки, на які видано дозвіл №0379.21.12 від 21 липня 2021 року та дозвіл №0311.22.12 від 05.04.2022 року , що є підставою для анулювання дозволів. У відповідності до лікарського свідоцтва №1755 від 28.08.2023 року причиною смерті є опіковий шок та термічні опіки 90% тіла; нещасний випадок, пов`язаний з дією розжареного металу. Отже, матеріалами спеціального розслідування встановлено, що нещасний випадок на виробництві стався з вини відповідача, смерть [PERSON] настала від нещасного випадку у зв`язку з виробництвом під час виконання ним своїх трудових обов`язків. Особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи (частини перша, друга статті 23 ЦК України). Моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті (частина перша статті 1167 ЦК України). Моральна шкода відшкодовується незалежно від вини органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, фізичної або юридичної особи, яка її завдала якщо шкоди завдано каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи внаслідок дії джерела підвищеної небезпеки (пункт 1 частини другої статті 1167 ЦК України). По своїй суті зобов`язання про компенсацію моральної шкоди є специфічним зобов`язанням. Джерелом визначеності змісту обов`язку особи, що завдала моральної шкоди, може бути: договір особи, що завдала моральної шкоди, з потерпілим, в якому сторони домовилися зокрема, про розмір, спосіб, строки компенсації моральної шкоди; у випадку, якщо не досягли домовленості, то рішення суду в якому визначається спосіб та розмір компенсації моральної шкоди. Така позиція відображена, зокрема, в постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 01 березня 2021 року у справі № 180/1735/16-ц. З боку відповідача не було жодних дій направлених на компенсацію моральних страждань. Зобов`язання про компенсацію моральної шкоди виникає за таких умов: наявність моральної шкоди; протиправність поведінки особи, яка завдала моральної шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи яка завдала моральної шкоди та її результатом - моральною шкодою; вина особи, яка завдала моральної шкоди. Завдання моральної шкоди - явище завжди негативне. Покладення обов`язку відшкодувати завдану моральну шкоду має місце, коли шкода була викликана протиправною поведінкою відповідальної за неї особи (позиція Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду, постанова від 25 травня 2022 року в справі № 487/6970/20). Зобов`язання про компенсацію моральної шкоди завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи внаслідок дії джерела підвищеної небезпеки виникає за таких умов: наявність моральної шкоди; протиправність поведінки особи, яка завдала моральної шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи яка завдала моральної шкоди та її результатом - моральною шкодою (постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 23 січня 2019 року в справі № 674/1666/14-ц (провадження № 61-6468зпв18). Як визначено в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 25 травня 2022 року в справі № 487/6970/20, гроші виступають еквівалентом моральної шкоди. Грошові кошти, як загальний еквівалент всіх цінностей, в економічному розумінні "трансформують" шкоду в загальнодоступне вираження, а розмір відшкодування "обчислює" шкоду. Розмір визначеної компенсації повинен, хоча б наближено, бути мірою моральної шкоди та відновлення стану потерпілого. При визначенні компенсації моральної шкоди складність полягає у неможливості її обчислення за допомогою будь-якої грошової шкали чи прирівняння до іншого майнового еквіваленту. Тому грошова сума компенсації моральної шкоди є лише ймовірною, і при її визначенні враховуються характер правопорушення, глибина фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступінь вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, інші обставин, які мають істотне значення, вимоги розумності і справедливості. Абзац другий частини третьої статті 23 ЦК України, у якому вжитий термін "інші обставини, які мають істотне значення" саме тому і не визначає повний перелік цих обставин, оскільки вони можуть різнитися залежно від ситуації кожного потерпілого, особливості якої він доводить суду. Обсяг немайнових втрат потерпілого є відкритим, і в кожному конкретному випадку може бути доповнений обставиною, яка впливає на формування розміру грошового відшкодування цих втрат. Розмір відшкодування моральної шкоди перебуває у взаємозв`язку з фізичним болем, моральними стражданнями, іншими немайновими втратами, яких зазнала потерпіла особа, а не із виключністю переліку та кількістю обставин, які суд має врахувати (Постанова Великої Палати Верховного Суду від 29 червня 2022 року в справі № 477/874/19). Згідно з пунктом 6 статті 3 ЦК Украі?ни загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність. Тлумачення як статті 3 ЦК Украі?ни загалом, так і пункту 6 статті 3 ЦК Украі?ни, свідчить, що загальні засади (принципи) цивільного права мають фундаментальнии? характер и? інші джерела правового регулювання, в першу чергу, акти цивільного законодавства, мають відповідати змісту загальних засад. Це, зокрема, проявляється в тому, що загальні засади (принципи) є по своі?и? суті нормами прямоі? діі?. У відповідності до статі 76 ЦК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно статті Закону України «Про судову експертизу» підставою проведення судової експертизи є відповідне судове рішення чи рішення органу досудового розслідування, або договір з експертом чи експертною установою - якщо експертиза проводиться на замовлення інших осіб. Згідно статті 106 порядок проведення експертизи та складення висновків експерта за результатами проведеної експертного дослідження визначається відповідно до чинного законодавства України про проведення судових експертиз. У висновку експерта зазначається, що висновок підготовлено для подання до суду, та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має ті самі права і обов`язки, що й експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду. Статтею 107 ЦПК України передбачено, що матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Суд може також заслухати призначених судом експертів з цього питання. Копії матеріалів, що надаються експерту, можуть залишатися у матеріалах справи. Експерт не має права з власної ініціативи збирати матеріали для проведення експертизи, розголошувати відомості, що стали йому відомі у зв`язку з проведенням експертизи, або повідомляти будь-кому, крім суду та учасника справи, на замовлення якого проводилася експертиза, про її результати. Призначений судом експерт не має права спілкуватися з учасниками судового процесу поза межами судового засідання, крім випадків вчинення інших дій, безпосередньо пов`язаних із проведенням експертизи. Під час надання правової допомоги позивачці виникла необхідність проведення експертизи з метою доведення факту наявності моральних страждань, їх глибини та розміру. Тому, в інтересах позивачки було подано звернення/клопотання до судового експерта Шестопалової Олени Петрівни (Свідоцтво №12-24/П видане Міністерством Юстиції України на право проведення експертизи за спеціальністю 14.1 «Психологічні дослідження»). В свою чергу судовим експертом було складено висновок експертного дослідження від 29.05.202 року (далі - Висновок експерта). Згідно Висновку експерта (сторінка 10): «Можна зробити висновки, що подія смертельного травмування сина та наступні події спеціального розслідування, а також фактична залученість у події внаслідок того, що підекспертна продовжує працювати на комбінаті, на якому відбулось смертельне травмування на виробництві мали негативний стресогенний вплив помірної інтенсивності та суттєво погіршали фізичний й психологічний емоційний стан [PERSON] в період після 24.08 2023 року. Проведення структурованого інтерв`ю дає підстави стверджувати, що ці події стали тригером та умовами для посилення негативних психоемоційних наслідків та розвитку посттравматичного стресового розладу та порушили плин та її життя.»; (сторінка 12) «У симптоматиці підекспертної переживання травми превалює симптоми повторного переживання, тобто присутні повторювані, нав`язливі негативні спогади про подію; повторювані негативні сни, пов`язані з подією; раптові негативні емоції та почуття, викликані «поверненням» (раптовим «провалом») в психотравмуючу подію; інтенсивний психологічний стрес при подіях, що нагадують чи символізують травму (середній рівень).»; (сторінка 21) «В актуальній ситуації поглиблюються наслідки психологічної травматизації внаслідок збігу обставин - [PERSON] продовжує працювати на комбінаті, відбувалась постійна емоційна залученість в ситуацію спеціального розслідування, а також суб`єктивного сприймання проявів байдужості до ситуації [PERSON] зі сторони значущих осіб. За даними медичного обстеження та лікування йде наявна патологія серцево-судинної системи, яка не була зафіксована до події травмування сина, і як наслідок до переживання психологічної травми, що стало хронічною, додалась життєва криза, спричинена частковою втратою життєвих перспектив та необхідністю серйозного лікування. Виходячи з результатів аналізу вихідних даних та результатів безпосереднього психологічного дослідження було встановлено, що ситуація, яка досліджується за справою, має психологічно деструктивний характер для [PERSON] , та призвела до значного ступеню змін у структурі її особистості, в емоційній сфері, у психофізіологічному стані. За ступенем інтенсивності психічні (на моральному рівні) страждання оцінюються як значний ступінь психотравмувального впливу на свідомість [PERSON] . Означені моральні страждання знаходяться у прямому причинно-наслідковому зв`язку з ситуацією, яка розглядається у даному дослідженні». За наслідками аналізу експерт прийшов до наступних висновків: 1. У підекспертної особи [PERSON] підтверджується психотравмувальний вплив ситуації, що розглядається в матеріалах підготовки до подання до суду і яка сталась внаслідок смертельного травмування її сина [PERSON] на виробництві. 2. За умов ситуації, що досліджуються, особі [PERSON] спричинені страждання (на моральному рівні), які, з урахуванням індивідуально-психологічних особливостей [PERSON] , спричинили значні зміни у структурі її особистості, в емоційній сфері, у психофізіологічному стані. Криза, яка призвела до порушень у мотиваційно - ціннісному, психоемоційному та фізіологічному благополуччі [PERSON] , має потенційну можливість часткового відновлення попереднього рівня життєдіяльності та соціального функціонування. За ступенем інтенсивності психічні (на моральному рівні) страждання оцінюються як значний ступінь психотравмувального впливу на свідомість [PERSON] . 3. Означені моральні страждання [PERSON] знаходяться у прямому причинно-наслідковому зв`язку з ситуацією, яка розглядається у даному досліджені, що підтверджується аналізом вихідних даних, результатами психологічного дослідження та опитуванням свідків, зокрема наявні негативні зміни в емоційному стані, індивідуально-психологічних проявах, які виникли внаслідок впливу обставин спричинення смерті близькому родичу та емоційного залучення в ситуацію спеціального розслідування. 4. Орієнтовний еквівалент грошової компенсації завданої [PERSON] , [INFO] , моральної шкоди в результаті ситуації, що досліджується за справою, розраховується за методикою «Психологічного дослідження у справах щодо заподіяння моральних страждань особі та відшкодування моральної шкоди» [реєстр N? 14.1.75] відповідно до визначеного набору значень і коефіцієнтів за формулою D = d * fv* і * с * (1 -fs). та в літерному позначенні складатиме матеріальний еквівалент в залежності від правової оцінки й використовуються позиції значень коефіцієнту fv та компенсації завданих позивачу моральних страждань, які у подальшому можуть бути судом оцінені у залежності від правової кваліфікації дій відповідача, отже він знаходиться в діапазоні від 40, 5 до 162 мінімальних заробітних плат, установлені на момент розгляду справи судом. Спираючись на «Методику психологічного дослідження у справах щодо заподіяння моральних страждань особі та відшкодування моральної шкоди» вважаємо, що при розрахунку орієнтовного розміру відшкодування моральних страждань особі при виконанні судово-психологічних досліджень (експертиз) у випадках, передбачених ч.2 ст. 1167 ЦК, коли відшкодування моральної шкоди настає незалежно від вини органу державної влади, органу місцевого самоврядування, фізичної або юридичної особи: якщо шкоди завдано каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи внаслідок дії джерела підвищеної небезпеки, коефіцієнт fv має дорівнювати 1». Висновок експерта може слугувати для суду орієнтиром у пізнанні глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностеи? позивачки або позбавлення її можливості і?х реалізаціі?, інших обставин, які мають істотне значення, зокрема и? можливого грошового еквівалента таких страждань. Позивачка, як мати загиблого [PERSON] пережила страшну трагедію, вже довгий час переживає постіи?ні душевні страждання після смерті сина, втратила душевнии? спокіи?, весь час перебуває у стані постіи?ного напруження та стресу, суттєво порушились її нормальні життєві зв`язки, змушена докладати значних зусиль для організаціі? свого життя та його адаптація без існування сина. З урахуванням засад розумності і справедливості, обставин справи іа з огляду на висновок експерта - грошова компенсаціія моральноі? шкоди, завданоі? смертю сина у сумі 1 296 000 грн. (один мільйон двісті дев`яносто шість тисяч) (162 мзп Х 8000 грн.), обґрунтовано визначено розмір компенсаціі? моральноі? шкоди, оскільки: позивачка зазнала душевних страждань у зв`язку зі смертю сина і втрати рідноі? людини, що є наи?вищою немаи?новою втратою, яка не підлягає відновленню; позивачка позбавлена можливості матеріальноі?, емоційної та моральноі? підтримки сина у подальшому своєму житті та в старості, а відновити попередніи? стан життя позивачки неможливо. Слід зазначити, що позивачка позбавлена можливості моральної підтримки сина і відновити попередній стан її життя неможливо. Вона постійно перебуває у напруженому психологічному стані. З часу його смерті у неї значно погіршився психічний стан, а саме, вона відчуває пригнічення настрою, тугу, тривогу, загальну слабкість, значне погіршення сну, що в значній мірі призвело до зміни стосунків з рідними, знайомими. Все це разом призвело до зниження працездатності та обмеження кола її спілкування, що знову-таки поглиблює негативні переживання внаслідок порушення соціальної та особистої адаптації. Думки про смерть сина не залишають позивачку і до теперішнього часу, емоційний стан, навіть через рік після втрати, дуже нестійкий, позивачка відчуває глибокі моральні страждання у вигляді відчуття горя та неповоротної втрати. Окрім цього, тривалий час знаходиться в пригніченому стані через смерть свого сина, оскільки позбавлена його любові, підтримка та спілкування. Згідно статті 23 ЦК Украі?ни особа має право на відшкодування моральноі? шкоди, завданоі? внаслідок порушення і?і? прав. У статті 280 ЦК Украі?ни передбачено, що якщо фізичніи? особі внаслідок порушення і?і? особистого немаи?нового права завдано маи?новоі? та (або) моральноі? шкоди, ця шкода підлягає відшкодуванню. Статтею 3 Конституції України передбачається, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави. Частина 4 статті 43, частина 1 статті 46 Конституції України встановлюють, що кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом. Громадяни мають право на соціальний захист, що включає право на забезпечення їх у разі повної, часткової або тимчасової втрати працездатності, втрати годувальника, безробіття з незалежних від них обставин, а також у старості та в інших випадках, передбачених законом. Стаття 23 ЦК України передбачає право особи на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав, яка полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. За правилами, передбаченими частиною першою статті 1167 ЦК України,, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Відповідно до частини другої статті 1168 ЦК України, моральна шкода, завдана смертю фізичної особи, відшкодовується її чоловікові (дружині), батькам (усиновлювачам), дітям (усиновленим), а також особам, які проживали з нею однією сім`єю. Частина друга статті 1167 ЦК України передбачає, що моральна шкода відшкодовується незалежно від вини органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, фізичної або юридичної особи, яка її завдала: якщо шкоди завдано каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи внаслідок дії джерела підвищеної небезпеки. За умови, коли виробнича травма або професійне захворювання мали місце до 1 січня 2004 року (набрання чинності ЦК України), а смерть фізичної особи настала після зазначеної дати, при наявності причинного зв`язку з виробничою травмою, професійним захворюванням, до правовідносин про відшкодування моральної шкоди членам сім`ї померлого підлягають застосуванню положення статті 1168 ЦК України. Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду України від 2 вересня 2015 року у справі № 6-576цс15, від 9 вересня 2015 року у справі № 6-322цс15. Як роз`яснено у постанові Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків. Під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Відповідно до правових висновків Верховного Суду України, викладених у постановах від 24 жовтня 2012 року у справі № 6-123цс12, від 13 листопада 2013 року у справі № 6-120цс13 та від 25 червня 2014 року у справі № 6-66цс14, у спорах про відшкодування моральної шкоди, завданої смертю члена сім`ї працівника в результаті отриманого ним на виробництві професійного захворювання, а також про відшкодування моральної шкоди членам сім`ї працівника, який загинув унаслідок нещасного випадку на виробництві, відшкодування моральної шкоди членам сім`ї працівника в таких випадках здійснюється відповідно до положень статті 1167, частини другої статті 1168 ЦК України. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. При визначенні розміру моральної шкоди суд враховує роз`яснення, наведені в пункті 9 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», конкретні обставини справи, вину відповідача в настанні нещасного випадку, наявність вини потерпілого у нещасному випадку, наслідки, що наступили, характер і тривалість страждань позивача. Враховуючи наявність причинно-наслідкового зв`язку між смертю сина позивачки та нещасним випадком на виробництві відповідача, суд враховує характер і обсяг моральних страждань позивача, пов`язаних зі смертю її сина, засади розумності й справедливості та приходить до висновку про задоволення позову. Згідно частини першої статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених вимог. Оскільки відповідно до першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI, позивач звільнена від сплати судового збору, він підлягає стягненню з відповідача в дохід держави в сумі 1211,20 грн.

Outcome: approved