Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-15 00:00:00

У лютому 2024 року позивач звернулася до суду з указаним позовом, в якому в останній редакції (а. с. 41-46) просить: 1) поновити її на роботі в комунальному некомерційному підприємстві «Обласний перинатальний центр» Житомирської обласної ради з дати звільнення на посаді заступника директора з економічних питань; 2) стягнути з відповідача на свою користь середній заробіток за час вимушеного прогулу з 02.02.2024 до дня поновлення на роботі, який на день пред`явлення позову становить 17376,45 грн; 3) стягнути з відповідача на свою користь 100000,00 грн на відшкодування моральної шкоди; 4) стягнути з відповідача на свою користь витрати зі сплати судового збору. Вимоги позову обґрунтовані тим, що з 15.03.2022 вона працювала на посаді заступника директора з економічних питань КНП «Обласний перинатальний центр» Житомирської обласної ради та наказом № 28-к від 02.02.2024 її звільнено із займаної посади на підставі п. 1 ст. 41 КЗпП України (одноразового грубого порушення трудових обов`язків). Вважає своє звільнення незаконним. Так, наприкінці вересня 2023 року на виконання вимог електронного листа нагадування) управління майном Житомирської обласної ради про подачу проекту і фінансового плану КНП та пояснювальної записки до нього на розгляд та погодження постійної комісії обласної ради з питань охорони здоров`я, соціального захисту населення та у справах ветеранів нею було підготовлено проект фінансового плану КНП «Обласний перинатальний центр» ЖОР на 2024 рік із пояснювальною запискою та направлено для перевірки до управління майном Житомирської обласної ради. Після перевірки проекту фінансового плану КНП «Обласний перинатальний центр» ЖОР на 2024 рік управлінням майном Житомирської обласної ради та погодження Департаментом охорони здоров`я облдержадміністрації було підготовлено фінансовий план, який направлено для погодження до постійної комісії обласної ради з питань охорони здоров`я, соціального захисту населення та у справах ветеранів. 21.11.2023 за № 25 постійною комісією обласної ради з питань охорони здров`я, соціального захисту населення та у справах ветеранів фінансовий план КНП Обласний перинатальний центр» ЖОР на 2024 рік було погоджено та затверджено заступником голови Житомирської обласної ради. У наказі № 28-к взагалі не зазначено конкретного грубого порушення нею трудових обов`язків, вчиненого одноразово, а міститься лише висновок про те, що з візуального огляду документу вбачається, що навпроти прізвища т.в.о. директора центру Астрейко О.В. стоїть не її індивідуальний підпис. Незаконним звільненням відповідача їй було заподіяно душевні страждання, були втрачені нормальні життєві зв`язки, що вимагало від неї додаткових зусиль для організації свого життя, чим завдано моральну шкоду. Ухвалою судді Богунського районного суду міста Житомира Семенцової Л.М. від 20.03.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в справі, призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження в судовому засідання з повідомленням (викликом) сторін. Від відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому викладені заперечення проти задоволення позову з посиланням на те, що зазначені в позовній заяві факти є надуманими, не відповідають дійсним обставинам справи, ґрунтуються на припущеннях та суперечать чинному законодавству, усталеній судовій практиці. За змістом\~відзиву,\~в п.7.1\~посадової інструкції\~заступника директора\~з економічних\~питань зазначено,\~що в\~своїй діяльності\~заступник директора\~з економічних\~питань підпорядковується\~безпосередньо директору.\~В наказі\~№ 47\~від 18.08.2020\~«Про дотримання\~діючих нормативних\~документів які\~застосовуються в\~бухгалтерському обліку\~та делегування\~підписів» відсутня\~посада заступника\~директора з\~економічних питань,\~якому делеговано\~право підпису\~господарських документів\~та документів\~для прийняття\~управлінських рішень\~на банківських\~та фінансових\~документах.\~У п.\~5\~даного наказу\~доручено «забезпечити\~візування всіх\~бухгалтерських документів\~(директором,\~заступниками директора,\~головним бухгалтером,\~начальниками відділів)\~відповідно до\~розподілу обов`язків, і тільки після цього подавати на затвердження директору КНП «Обласний пернатальний центр» Житомирської обласної ради». Тому безпідставним та таким, що не відповідає нормам чинного законодавства України та локальним актам центру, є твердження позивача про те, що вона мала право від свого імені подавати та підписувати документи, які стосуються діяльності КНП «Обласний перинатальний центр» Житомирської обласної ради. Посадова інструкція заступника директора з економічних питань не містить жодної норми, яка б дозволяла позивачу самостійно приймати рішення про підписання від свого імені документів, які стосуються діяльності КНП «Обласний перинатальний центр» Житомирської обласної ради та направляти їх у різні інстанції. Як вбачається із фінансових планів, які подавалися на погодження постійної комісії обласної ради з питань охорони здоров`я, соціального захисту населення та у справах ветеранів і на затвердження до Житомирської обласної ради у 2022 та 2023 роках, вони були підписані т.в.о. директора центру, а не заступником директора з економічних питань, що підтверджує факт грубого порушення позивачем своїх посадових обов`язків, що призвело до звільнення її з роботи за п. 1 ст. 41 КЗпП України. Окрім того, у відзиві зазначено, що в п. 4.4 посадової інструкції заступника директора з економічних питань передбачена відповідальність за правильне складання фінансового кошторису та подання звітів про результати економічної та господарчої діяльності в закладі. Позивачем самостійно, без відома т. в. о. директора центру та без її погодження, перевірки даних і підписання було підписано за керівника і передано комісії обласної ради з питань охорони здоров`я, соціального захисту населення та у справах ветеранів і Житомирській обласній раді фінансовий план. Відповідно до п. 8 ст. 77 Господарського кодексу фінансовий план - це основний документ, згідно із яким комунальне підприємство отримує доходи та здійснює видатки, а також визначає обсяг та спрямування коштів, аби протягом року виконувати функції, які визначає статут підприємства. Відсутність фінансового плану або зазначення у ньому недостовірних даних загрожує втратою неприбуткового статусу, що тягне за собою додаткові витрати на оплату податку на прибуток. Після виявлення 17.01.2024 факту підробки на фінансовому плані підпису т.в.о. директора центру, наказом № 12 від 23.01.2024 «Про створення комісії для проведення службового розслідування» була створена комісія, яка 24.01.2024 провела службове розслідування та встановила, що фінансовий план центру на 2024 рік згідно посадової інструкції в листопаді 2023 року підготувала заступник директора з економічних питань [PERSON] . У ході розслідування було виявлено, що позивачем до фінансового плану було внесені недостовірні дані в частині надходжень коштів від медичного обслуговування населення за договорами з Національною службою здоров`я України згідно з державною програмою медичних гарантій та до надходжень коштів з обласного бюджету на оплату комунальних послуг. У статті доходи прописана неправильна сума коштів місцевого бюджету на оплату енергоносіїв (4415,0 тис. грн), сума витрат, що розписані в пояснювальній записці, не дорівнює загальній сумі витрат (52750,22 тис. грн). Розбіжність складає 7893,33 тис. грн (матеріальні витрати). У зв`язку з тим, що позивач подала на затвердження недостовірні дані та сфальсифікувала підпис керівника, центром було підготовлено документи для подання до Житомирської обласної ради для перезатвердження фінансового плану, але Департамент охорони здоров`я облдержадміністрації та Житомирська обласна рада не погодили внесення змін до фінансового плану на 2024 рік, посилаючись на те, що відповідно до Порядку складання, затвердження та контролю виконання фінансового плану комунальних комерційних підприємств Житомирської обласної ради, затвердженого рішенням обласної ради від 04.11.2021 № 275 (зі змінами від 14.07.2022 № 424) зміни до фінансового плану КНП не можуть вноситись у період, за які минув строк звітування. Згідно Порядку КНП подано звіти про виконання фінансового плану за рік. Все це підтверджує не лише факт грубого порушення позивачем своїх посадових обов`язків, але і заподіяння шкоди центру, оскільки в подальшому протягом діяльності центру в 2024 році виникне проблема із забезпечення його енергоносіями та проведенням оплати наданих послуг Національною службою здоров`я України, що негативно буде впливати на роботу центру з надання медичних послуг населенню. Отже, такі дії позивача вказують на перевищення нею своїх посадових обов`язків, що призвело не лише до підробки документів, але і до негативних наслідків для відповідача. Представником позивача до суду подано відповідь на відзив на позовну заяву, вказавши в ньому, що 05.10.2023 до Житомирської обласної ради за підписом в.о. директора КНП «Обласний перинатальний центр» Житомирської обласної ради Астрейко О.В. надійшов лист зазначеного підприємства від 03.10.2023 за № 511/01-09 щодо погодження проекту фінансового плану на 2024 рік. Відповідно до листа Департаменту охорони здоров`я Житомирської обласної державної (військової) адміністрації від 10.10.2023 № 4397/06-1 цей проект фінансового плану погоджено вказаним профільним Департаментом. 21.11.2023 на засіданні постійної комісії обласної ради з питань охорони здоров`я, соціального захисту населення та у справах ветеранів розглянуто та погоджено фінансовий план КНП «Обласний перинатальний центр» Житомирської обласної ради на 2024 рік, який у подальшому був затверджений заступником голови Житомирської обласної ради. За повідомленням заступника голови обласної ради відсутні розбіжності між відомостями, наданими у проекті фінансового плану КНП «Обласний перинатальний центр» Житомирської обласної ради на 2024 рік та затвердженим фінансовим планом вказаного підприємства на 2024 рік. \~ \~ \~ \~У запереченнях на відповідь на відзив зазначено, що позивач була звільнена з роботи за п. 1 ст. 41 КЗпП України, за одноразове грубе порушення трудових обов`язків, у зв`язку з підробкою на фіансовому плані підпису т.в.о. директора центру та внесення до фінансового плану недостовірних даних в частині надходжень коштів від медичного ослуговування населення за договорами з Національною службою здоров`я Ураїни згідно з державною програмою медичних гарантій та щодо входжень коштів з обласного бюджету на оплату комунальних послуг. Оскільки згідно Порядку складання, затвердження та контролю виконання фіансового плану комунальних некомерційних підприємств Житомирської обласної ради, затвердженого рішенням обласної ради від 04.11.2021 № 275 (зі змінами від 14.07.2022 № 424) зміни до фінансового плану КНП не можуть оситись у період, за які минув строк звітування, внесення недостовірних них до плану вкрай негативно позначиться на фінансуванні підприємства, оскільки у подальшому протягом діяльності центру в 2024 році виникне проблема із забезпечення центру енергоносіями та проведенням оплати наданих послуг Національною службою здоров`я України, що негативно буде впливати на роботу центру з надання медичних послуг населенню. У зв`язку з цим посилання позивача у відповіді на відзив на проект фінансового плану підтверджує той факт, що позивач згідно із своїми посадовими обов`язками не внесла в нього корективи, не виправила допущених порушень і тому, підробивши підпис, подала його самостійно, без змін на розгляд постійної комісії з питань охорони здоров`я, соціального захисту та у справах ветеранів і на затвердження заступника голови итомирської обласної ради. У судовому засіданні позивач та її представник вимоги позову підтримали, обґрунтовуючи їх викладеними в позовній заяві та відповіді на відзив обставинами. Позивач пояснила, що підпис на фінансовому плані за 2024 рік підписала вона власним підписом, але без відома керівника підприємства вона нічого не підписувала. Керівник знала про цей фінансовий план. Вона поставила свій підпис, тому що керівника [PERSON] не було на роботі в той день у листопаді 2023 року, коли потрібно було терміново надати цей документ. Вона доручила їй усно підписати документ і так було багато разів. Проект плану готувала позивач особисто за інформаціює від головного бухгалтера підприємства та до нього не було внесено недостовірних даних. Вважає, що діяла в межах своєї компетенції на підставі п. 3.7 посадової інструкції. Представники відповідачів у судовому засіданні заперечували проти задоволення позову, мотивуючи таку позицію зазначеними у відзивах обставинами, вказавши на те, що звільнення позивача відповідало вимогам закону. Представник відповідача [PERSON] звернула увагу на відсутність у матеріалах справи доказів того, що в день підписання позивачем фінансового плану т.в.о. керівника підприємства [PERSON] не була на роботі і не могла виконувати свої посадові обов`язки. Позивач наділена повноваженнями брати участь у складанні фінансової документації, але вона не могла від свого імені підписувати фінансовий план та такого доручення їй не надавалося. Після того, як 17.01.2024 було виявлено підробку позивачем підпису керівника на фінансовому плані, позивач відмовилася надати пояснення з цього приводу, а потім комісією було виявлено ще й внесення до плану недостовірних відомостей, а саме в статтях доходи і витрати виявлено робіжності в досить великих сумах. Такими діями підприємству заподіяно шкоду, пов`язану з неналежним забезпеченням підприємства енергоносіями та щодо надходження коштів від НСЗУ. Тому порушення трудових обов`язків позивачем є грубим. І наразі внести зміни до плану до закінчення півріччя немає можливості. Представник відповідача [PERSON] у судовому засідання пояснила, що проект фінансового плану на 2024 рік у вересні 2023 року підписувала вона. До кінця року ще був час для внесення до нього змін та доповнити його, а також подати на розгляд сесії Житомирської обласної ради. На початку листопада 2023 року вона перебувала у відпустці, але вона не давала вказівку позивачу підписати фінансовий план, тому позивач не мала права його підписувати. У січні 2024 року серед документів вона побачила цей план, де значився підпис позивача, на що вона не змогла надати пояснення, через що була створена комісія, яка розслідувала цю ситуацію та під час аналізу цифр виявлено їх недостовірність, що становило загрозу роботі підприємства. Заслухавши позивача та її представника, представників відповідачів, дослідивши письмові матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позовна заява, оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов до висновку, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав.\- Судом встановлено, що з 15.03.2022 позивач працювала на посаді заступнка директора з економічних питань КНП «Обласний перинатальний центр» Житомирської обласної ради згідно запису в її трудовій книжці (а. с. 12). Наказом т. в. о. директора КНП «Обласний перинатальний центр» Житомирської обласної ради Астрейко О. № 28-к від 31.01.2024 позивача звільнено із займаної посади з 02.02.2024 на підставі п. 1 ст. 41 КЗпП України (одноразового грубого порушення трудових обов`язків) (а. с. 10). \~ \~ \~ \~Як зазначено в наказі, 17.01.2024 на фінансовому плані центру на 2024 рік було виявлено підробку підпису т.в.о. директора КНП «Обласний перинатальний центр» Житомирської обласної ради Астрейко О.В. Наказом КНП «ОПЦ» ЖОР від 23.01.2024 № 12 «Про створення комісії для проведення службового розслідування» була створена комісія, яка 23.01.2024 провела службове розслідування та встановила, що фінансовий план центру на 2024 рік згідно посадової інструкції в листопаді 2023 року підготувала заступник директора з економічних питань [PERSON] . Відповідно до п. 3.7 посадової інструкції заступника директора (з економічних питань) КНП «Обласний перинатальний центр» ЖОР [PERSON] має право підписувати та візувати документи в межах своєї компетенції. Фінансовий план центру на 2024 рік мав бути підписаний т.в.о. директора центру Астрейко О.В. Проте з візуального огляду документу вбачається, що навпроти прізвища т.в.о. директора центру [PERSON] стоїть не її індивідуальний підпис. Так як фінансовий план центру на 2024 рік був підготовлений заступником директора з економічних питань центру [PERSON] , нею була проставлена печатка центру на документі та вона передала вказаний документ на погодження постійній комісії Житомирської обласної ради з питань охорони здоров`я, соціального захисту населення та у справах ветеранів і на затвердження заступнику голови Житомирської обласної ради Ширмі В.В. Все вказує на те, що саме нею було підроблено даний фінансовий документ. Надати письмове пояснення з приводу вчинення грубого порушення трудової та фінансової дисципліни заступник директора з економічних питань центру [PERSON] відмовилася, про що складено акт про відмову від надання письмового пояснення. \~ \~ \~ \~Підставою звільнення вказано: наказ від 23.01.2024 № 12 «Про створення комісії для проведення службового розслідування», акт службового розслідування за фактом підробки підпису на фінансовому документі від 23.01.2024, акт про відмову від надання письмового пояснення від 23.01.2024 (а. с. 10). У пункті\~2\~розділу III\~(Основні\~обов`язки\~працівників)\~«Правил внутрішнього\~трудового розпорядку\~КНП «Обласний\~перинатальний центр»\~Житомирської обласної\~ради» \~зазначено,\~що коло обов`язків (робіт), які виконує кожен працівник за своєю спеціальністю, кваліфікацією або посадою, визначається професійними обов`язками медичних і фармацевтичних працівників, а також обов`язками інших працівників, передбачених положенням, посадовими інструкціями, технічними правилами та іншими документами, затвердженими у встановленому порядку, тарифно-кваліфікаційними довідками робіт і професій робітників, кваліфікаційними довідниками посад службовців. У пункті 1.4 посадової інструкції заступника директора з економічних питань вказано, що у своїй роботі заступник керується чинним законодавством України про охорону праці, про охорону здоров`я та іншими законами, наказами та інструкціями Міністерства охорони здоров`я, цією посадовою інструкцією та іншими нормативно-правовими документами, затвердженими у встановленому порядку. Відповідно до п. п. 3.7, 3.9 посадової інструкції заступник директора з економічних питань має право підписувати та візувати документи в межах своєї компетенції, а також приймати управлінські рішення в межах своєї компетенції. Згідно до п. 2.14 посадової інструкції заступник директора з економічних питань повинен брати участь у складанні технічної, фінансової, облікової і звітної документації про діяльність лікарні. Пунктом 4.4 посадової інструкції заступника директора з економічних питань передбачена відповідальність за правильне складання фінансового кошторису та подання звітів про результати економічної та господарчої діяльності в закладі. Фінансовий план - це основний документ, згідно із яким комунальне підприємство отримує доходи та здійснює видатки, а також визначає обсяг та спрямування коштів, аби протягом року виконувати функції, які визначає статут підприємства (п. 8 ст. 77 Господарського кодексу України). Фінансовий план КНП «Обласний перинатальний центр» Житомирської обласної ради» на 2024 рік був підготовлений заступником директора з економічних питань [PERSON] , про вказує зазначення її прізвища та ініціалів під ним, а також проставлення нею свого підпису (а. с. 84, 85). Проте на першій сторінці фінансового плану (а. с. 83), де містяться відмітки про його погодження Постійною комісією обласної ради з питань охорони здоров`я, соціального захисту населення та у справах ветеранів від 21.11.2023 № 25 та затвердження заступником голови Житомирської обласної ради Ширмою В.В., біля «т.в.о. директора Олена Астрейко» підпис не зазначеної посадової особи, а позивача, що визнавалося нею під час розгляду справи в суді. При цьому позивач у суді стверджувала, що вона підписала фінансовий план після того, як план пройшов перевірку, до нього не було зауважень та на сесії обласної ради він був погоджений. Оскільки керівника підприємства не було на місці, план був готовий, тому вона нічого не змінювала в ньому та проставила свій підпис, не зазначивши свою посаду. Наказом № 12 від 23.01.2024 «Про створення комісії для проведення службового розслідування» була створена комісія, якою проведено службове розслідування та встановлено, що фінансовий план центру на 2024 рік розроблений позивачем, на даному документі була зазначена посада «т.в.о. директора Олена Астрейко», але накладений особистий підпис [PERSON] та проставлена гербова печатка підприємства. Комісією було виявлено порушення підпису фінансового плану та запропоновано [PERSON] надати письмове пояснення щодо виявленого порушення (а. с. 91-93) Створеною зазначеним вище наказом комісією центру викладені письмові пропозиції до акта службового розслідування за фактом підробки підпису на фінансовому документі від 25.01.2024 (а. с. 95, 96). У пропозиціях зазначено про те, що в ході проведеної перевірки було встановлено, що вказаний документ відповідно до посадової інструкції має готувати заступник директора з економічних питань [PERSON] у листопаді 2023 року нею був підготовлений даний фінансовий документ. Відповідно до п. 3.7 посадової інструкції заступника директора з економічних питань КНП «Обласний перинатальний центр» ЖОР Лавренюк О.В. має право підписувати та візувати документи в межах своєї компетенції. Як вбачається із фінансового плану центру на 2024 рік, він мав бути підписаний т.в.о. директора КНП «Обласний перинатальний центр» ЖОР Астрейко О.В. Проте з візуального огляду документу вбачається, що навпроти прізвища т.в.о. директора КНП «Обласний перинатальний центр» ЖОР [PERSON] стоїть не її індивідуальний підпис. Оскільки фінансовий план центру на 2024 рік був підготовлений заступником директора з економічних питань КНП «Обласний перинатальний центр» ЖОР Лавренюк О.В., нею була проставлена печатка центру на документі та вона передала вказаний документ на погодження Постійній комісії Житомирської обласної ради з питань охорони здоров`я, соціального захисту населення та у справах ветеранів і затвердження заступнику голови Житомирської обласної ради Ширми В.В., є усі підстави для того, щоб вважати, що саме заступник директора з економічних питань КНП «Обласний перинатальний центр» ЖОР Лавренюк О.В. підробила підпис т.в.о. директора КНП «Обласний перинатальний центр» ЖОР Астрейко О.В. на вказаному фінансовому документі. Надати письмове пояснення з приводу вчинення грубого порушення трудової дисципліни заступник директора з економічних питань КНП «Обласний перинатальний центр» ЖОР Лавренюк О.В. відмовилася, про що складено акт про відмову від надання письмового пояснення. У цих пропозиціях комісією запропоновано з метою недопущення у подальшому подібних грубих порушень фінансової та трудової дисципліни провести перевірку фінансових документів, підготовлених та підписаних заступником директора з економічних питань КНП «Обласний перинатальний центр» ЖОР Лавренюк О.В., які подавалися нею у різні інстанції протягом 2023 року, а також за вчинення грубого дисциплінарного проступку притягнути її до дисциплінарної відповідальності. Позивачем складено пояснювальну записку без зазначення дати її складення, де, зокрема, зазначено суми доходів підприємства за перше півріччя (загальна сума 53172,94 тис. грн.), витратну частину 52750,22 тис. грн. Також вказано, що при складанні проекту фінансового плану на 2024 рік було взято до уваги сьогоднішній військовий стан у країні, планові показники були розраховані до кількості проведених ліжко-днів та наповнення доходної частини до планових показників у 2023 році (а. с. 185, 186). Сторона відповідача звертала увагу на те, що в статті доходи прописана неправильна сума коштів місцевого бюджету на оплату енергоносіїв (4415,0 тис. грн), а сума витрат, розписана в пояснювальній записці, не дорівнює загальній сумі витрат (52750,22 тис. грн). Розбіжність 7893,33 тис. грн (матеріальні витрати). При цьому наголошувалося на тому, що в зв`язку з тим, що позивач подала на затвердження недостовірні дані та сфальсифікувала підпис керівника, центром було підготовлено документи для подання до Житомирської обласної ради для перезатвердження фінансового плану, але Департамент охорони здоров`я облдержадміністрації та Житомирська обласна рада не погодили внесення змін до фінансового плану на 2024 рік, посилаючись на те, що відповідно до Порядку складання, затвердження та контролю виконання фінансового плану комунальних некомерційних підприємств Житомирської обласної ради, затвердженого пшенням обласної ради від 04.11.2021 № 275 (зі змінами від 14.07.2022 № 424) зміни до фінансового плану КНП не можуть вноситись у період, за які минув строк звітування. Згідно порядку КНП подано звіти про виконання фінансового плану за рік (а. с. 106). На звернення представника позивача [PERSON] Департамент охорони здоров`я Житомирської обласної державної адміністрації надав відповідь про те, що листом Департаменту від 10.10.2023 № 4397/06-1 погоджено фінансовий план КНП «Обласний перинатальний центр» ЖОР на 2024 рік згідно вимог чинного законодавства та відповідно до вимог Порядку складання, затвердження та контролю виконання фінансового плану комунальних некомерційних підприємств Житомирської обласної ради, затвердженого рішенням обласної ради від 04.11.2021 № 275.Фінансовий план на 2024 рік погоджено постійною комісією обласної ради з питань охорони здоров`я, соціального захисту населення та у справах ветеранів 21.11.2023 № 25 та затверджений Житомирською обласною радою. Розбіжності змісту проекту фінансового плану на 2024 рік та фінансового плану на 2024 рік Перинатального центру відсутні (а. с. 180, 181). За положеннями до ч. 2 ст. 78, ч. ч. 1, 6 ст. 81\~ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Статтею 81 ЦПК України передбачається, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (ч. 4 ст. 263 ЦПК України). Основоположні засади реалізації права на працю визначені положеннями\~статті 43 Конституції України, якою закріплено, що кожен має право на працю. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення. Статтею 139 КЗпП України\~встановлено, що працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Статтею 147\~КЗпП України визначено, що за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана, звільнення. Підстави розірвання трудового договору з ініціативи власника передбачені у статтях\~40,\~41 КЗпП України. Пунктом 1 частини першої\~статті 41 КЗпП України\~передбачено, що трудовий договір з ініціативи власника або уповноваженого ним органу може бути розірваний також у випадку одноразового грубого порушення трудових обов`язків керівником підприємства, установи, організації всіх форм власності (філіалу, представництва, відділення та іншого відокремленого підрозділу), його заступниками, головним бухгалтером підприємства, установи, організації, його заступниками, а також службовими особами органів доходів і зборів, яким присвоєно спеціальні звання, і службовими особами центральних органів виконавчої влади, що реалізують державну політику у сферах державного фінансового контролю та контролю за цінами. Відповідно до частини третьої\~статті 41 КЗпП України\~розірвання договору у випадках, передбачених частинами першою і другою цієї статті, провадиться з додержанням вимог частини третьої статті 40, а у випадках, передбачених пунктами 2 і 3 частини першої цієї статті, - також вимог\~статті 43 цього Кодексу. Важливим елементом застосування пункту 1 частини першої\~статті 41 КЗпП України\~є звільнення працівника за порушення, яке має ознаки одноразовості. Так, і рішення компетентного органу власника підприємства, і наказ про звільнення повинні містити чітко сформульоване одноразове порушення, яке стало підставою для звільнення. За своїм змістом наказ про звільнення не повинен містити посилання на цілу низку (систему) порушень, за які був звільнений позивач, а лише вказувати на одноразове грубе порушення конкретних трудових обов`язків. У справах про поновлення на роботі осіб, звільнених за порушення трудової дисципліни, судам необхідно з`ясувати, в чому конкретно проявилось порушення, що стало приводом до звільнення, чи могло воно бути підставою для розірвання трудового договору за пунктами 3, 4, 7, 8 частини першої статті\~40, пунктом 1 частини першої статті\~41 КЗпП України, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями\~147-1,\~148,\~149 КЗпП України\~правила і порядок застосування дисциплінарних стягнень, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи застосовувалося вже за цей проступок дисциплінарне стягнення, чи враховувались при звільненні ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяна ним шкода, обставини, за яких вчинено проступок, і попередня робота працівника. Вирішуючи питання про те, чи є порушення трудових обов`язків грубим, суд повинен виходити з характеру проступку, обставин, за яких його вчинено, та істотності наслідків порушення трудових обов`язків. При цьому суд повинен установити не тільки факт невиконання працівником обов`язку, який входить до кола його трудових обов`язків, а й можливість виконання ним зазначеного обов`язку за встановлених судом фактичних обставинах справи, тобто встановити вину працівника та наявність причинного зв`язку між невиконанням працівником трудових обов`язків і негативними наслідками, які настали внаслідок такого порушення. Грубість порушення трудових обов`язків характеризуються характером дій чи бездіяльності працівника, істотністю наслідків порушення та формою вини. Право оцінки порушення як грубого покладається на суд, який розглядає конкретний трудовий спір. Звільнення на підставі пункту 1 частини першої статті 41\~КЗпП України за своєю природою є дисциплінарним, а тому воно має здійснюватись з дотриманням порядку і строків, викладених у статтях\~148,\~149 КЗпП України. Так, відповідно до статті 148\~КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Також встановлено, що дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. Положення статті 149\~КЗпП України зобов`язують до прийняття рішення про звільнення керівника за одноразове грубе порушення трудових обов`язків витребувати у нього письмові пояснення. Не можна звільнити за порушення, яке вже потягнуло застосовування інших видів дисциплінарних стягнень. Висновки щодо застосування норм права у подібних правовідносинах викладені у постанові Верховного Суду України від 21 травня 2014 року у справі № 6-33цс14, постанові Верховного Суду від 19 вересня 2018 року у справі № 727/3300/14-ц (провадження № 61-32373св18), постанові Верховного Суду від 21 жовтня 2020 року у справі № 524/1219/17 (провадження № 61-42021св18), постанові Верховного Суду від 07 жовтня 2020 року у справі № 212/3566/15-ц (провадження № 61-1829св20). Із змісту наказу т.в.о. директора КНП «Обласний перинатальний центр» Житомирської обласної ради Астрейко О. № 28-к від 31.01.2024 про звільнення позивача із займаної посади на підставі п. 1 ст. 41 КЗпП України вбачається, що підставою звільнення було виявлення на фінансовому плані центру на 2024 рік підробки підпису т.в.о. директора КНП «Обласний перинатальний центр» Житомирської обласної ради Астрейко О.В. заступником директора з економічних питань центру [PERSON] , якою підготовлено зазначений документ. \~ \~ \~ \~Втім аналіз досліджених доказів та встановлених обставин дає можливість дійти висновку, що скільки позивачем проставлено власноручний підпис на фінансовому плані у місці, де було зазначено «т.в.о. директора Олена Астрейко», чого не заперечували та визнавали сторони, а не імітовано підпис саме т.в.о. директора, тому в даному випадку проставлення на документі власноручного підпису не можна вважати підробкою підпису іншої особи. \~ \~ \~ \~Поряд із тим, з огляду на визначені посадовою інструкцією заступника директора з економічних питань повноваження до компетенції позивача не входило право підписувати фінансовий план КНП «Обласний перинатальний центр» Житомирської обласної ради і такий план за попередні 2022 та 2023 роки було підписано саме керівником підприємства (а. с. 86, 89). Проставлення власного підпису біля прізвища та посади керівника підприємства не є підробкою підпису, а є підписанням основного фінансового документу підприємства на наступний рік від чужого імені, який вона не мала права підписувати в силу своєї компетенції, визначеної її посадовою інструкцією. За таких обставин в зв`язку з недоведенням позивачем надання їй відповідних повноважень керівником підприємства, таку дію позивача можна віднести до одноразового грубого порушення трудових обов`язків заступником керівника підприємства, враховуючи при цьому важливе значення цього фінансового документу для функціонування підприємства протягом року. \~ \~ \~ \~У постанові Верховного Суду від 13.04.2023 у справі № 540/3994/20 зроблено висновок про те, що скасування наказу про звільнення працівника із займаної посади, у силу вимог частини першої статті 235 КЗпП України, є підставою для його поновлення на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір. При цьому, поновлення на роботі полягає в тому, що працівнику надається та ж робота, яку він виконував до звільнення його з роботи. У постанові Верховного Суду від 17 січня 2024 року у справі № 127/33297/21, провадження № 61-12029св23 зазначено, що «Скасування наказу про звільнення працівника автоматично тягне за собою поновлення його на роботі та вирішення питання щодо відшкодування останньому середнього заробітку. Відповідний висновок міститься у постанові Верховного Суду від 04 березня 2020 року у справі № 758/9164/16-ц, зокрема, там зазначено: «Частиною першою статті 235 Кодексу законів про працю України (далі - КЗпП України) визначено, що у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір. Системний аналіз зазначених вище приписів статті 235 КЗпП України дає підстави дійти висновку про те, що скасування наказу про звільнення працівника автоматично тягне за собою поновлення його на роботі та вирішення питання щодо відшкодування останньому середнього заробітку. Отже, без скасування наказу про звільнення, у силу вимог частини першої статті 235 КЗпП України, неможливо поновити працівника на попередній роботі та стягнути на його користь середньомісячний заробіток за час вимушеного прогулу. Суд звертає увагу на те, що в позовній заяві позивачем не заявлено вимоги про визнання незаконним наказу т.в.о. директора КНП «Обласний перинатальний центр» Житомирської обласної ради Астрейко О. № 28-к від 31.01.2024 щодо звільнення позивача із займаної посади заступника директора з економічних питань, у зв`язку з чим на час розгляду справи зазначений наказ є чинним та до суду не оскаржувався. Враховуючи наведені вище обставини та оскільки позовна вимога про поновлення на роботі є похідною від вимоги щодо визнання незаконним наказу про звільнення з роботи, з якою позивач до суду не зверталася, позовна вимога щодо поновлення на роботі не ґрунтується на вимогах закону та не підлягає задоволенню. Враховуючи безпідставність позовних вимог про поновлення на роботі на посаді заступнка директора з економічних питань КНП «Обласний перинатальний центр» Житомирської обласної ради, то заявлені в позові похідні вимоги про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та відшкодування моральної шкоди, є також безпідставними. Таким чином, розглянувши справу в межах визначених предмету спору та предмету позову (певної матеріально-правової вимоги позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення), оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, враховуючи те, що обставини, на які посилається позивач, як на підставу для задоволення позову, не знайшли своє підтвердження в судовому засіданні, суд вважає, що позовні вимоги не доведені належними і допустимими доказами, а тому підстави для задоволення позову відсутні. Європейський суд з прав людини вказав, що п. 1\~ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).\~

Outcome: dismissed