Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-22 00:00:00

23.05.2024 [PERSON] звернулася до Придніпровського районного суду м. Черкаси із вищевказаним позовом, в якому просила: - визнати дії ПрАТ «Черкаське хімволокно» в особі ВП «Черкаська ТЕЦ» щодо здійснення нарахування плати за послуги з постачання гарячої води по особовому рахунку № [NUMBER] за адресою: [ADDRESS] на підставі нормативів (норм) споживання незаконними; - зобов`язати ПрАТ «Черкаське хімволокно» в особі ВП «Черкаська ТЕЦ» здійснити з листопада 2023 року перерахунок плати за послуги з постачання гарячої води по особовому рахунку № [NUMBER] за адресою: [ADDRESS] , обрахувавши її згідно із показниками приладу обліку лічильника гарячої води КВ-1,5, заводський номер 595540 та повернути сплачені кошти у розмірі 825,14 грн.; - стягнути з ПрАТ «Черкаське хімволокно» в особі ВП «Черкаська ТЕЦ» моральну шкоду у розмірі 15\~000,00 грн.; - стягнути з ПрАТ «Черкаське хімволокно» в особі ВП «Черкаська ТЕЦ» судовий збір у розмірі 1\~211,20 грн. та витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 5\~000,00 грн. В обґрунтування позовних вимог зазначила, що вона є власницею квартири [ADDRESS] та споживачем послуг з постачання теплової енергії та гарячої води, які надає ПрАТ «Черкаське хімволокно» в особі ВП «Черкаська ТЕЦ». Гарячу воду, яка доставляється відповідачем до квартири, вона не використовує, оскільки у квартирі встановлений пристрій підігріву води (бойлер). Також, у квартирі встановлений лічильник гарячої води КВ-1,5, заводський номер 595540. Однак, на початку березня 2024 року їй стало відомо, що даний лічильник був знятий з абонентського обліку, а вартість послуг нараховується за нормативами (нормами) споживання. 29.01.2024 вказаний лічильник був повірений та визнаний придатний до використання. 18.03.2024 вона звернулась до відповідача з вимогою-претензією, в якій просила здійснити перерахунок заборгованості з постачання гарячої води відповідно до показів лічильника. За результатами розгляду вказаної вимоги-претензії відповідач повідомив, що оскільки своєчасно не були надані документи, що підтверджують повірку приладу обліку гарячої води, з листопада 2023 року лічильник був знятий з абонентського обліку, а нарахування за послугу з постачання гарячої води проводились згідно встановлених норм споживання. 16.04.2024 вона сплатила нараховані кошти за послугу з постачання гарячої води у розмірі 825,14 грн., щоб не втратити право на субсидію. Однак, згідно частини 4 статті 17 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність», відповідальність за своєчасну повірку засобу обліку води, встановленого у її квартирі покладається на відповідача. Без надання підтверджень належного повідомлення споживача про настання строку проведення періодичної повірки засобу вимірювальної техніки, лічильника гарячої води, який встановлений у її квартирі і невжиття заходів щодо його своєчасної повірки, дії відповідача щодо нарахування плати за послуги з постачання гарячої води за нормативами (нормами) споживання є неправомірними. Своїми неправомірними діями відповідач завдав їй моральної шкоди, яка виразилася у негативних емоціях та переживаннях з приводу того, що її ввели в оману та змушували здійснювати регулярні платежі за послуги, якими вона фактично не користувалася. Вказана ситуація викликала у неї різке погіршення психологічного стану. Розмір відшкодування за завдану моральну шкоду оцінила у 15\~000,00 грн. За результатами автоматизованого розподілу судової справи між суддями справа передана для розгляду судді Придніпровського районного суду м. Черкаси Булгаковій Г.В. Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 06.06.2024 відкрито провадження по справі та призначено її до судового розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. Відповідачу встановлено п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. 02.07.2024 представник відповідач за довіреністю [PERSON] подав відзив на позовну заяву, в якому просив відмовити у задоволенні позовних вимог посилаючись на їх безпідставність та необґрунтованість. Зазначив, що період повірки засобу обліку послуги гарячого водопостачання у квартирі [ADDRESS] закінчено у вересні 2022 року, тому з листопада 2023 року лічильник на послугу гарячого водопостачання переведено на норму. Лічильник прийнято на комерційний облік після надання документів про повірку з 01.02.2024 та без перерахунку за попередній період. З огляду на викладене, вимога повернути сплачені кошти за послуги з гарячого водопостачання у розмірі 825,14 грн. абсолютно безпідставна. Щодо вимоги стягнення моральної шкоди у розмірі 15\~000,00 грн., то у справі відсутні будь-які докази завдання такої шкоди неправомірними діями відповідача. 16.07.2024 позивачка подала відповідь на відзив, в якій наголосила на тому, що не відмовлялася забезпечити повірку лічильників і 29.01.2024 така повірка була здійснена, тому за січень 2024 року відповідач не мав права нараховувати плату за послугу гарячого водопостачання за нормою. У судовому засіданні позивачка [PERSON] підтримала позовні вимоги та просила їх задовольнити. Пояснила, що дійсно міжповірочний інтервал лічильника становить 4 роки. Оскільки строк дії повірки її лічильника закінчився у період дії воєнного стану, вважала, що він чинний на період воєнного стану та протягом трьох місяців після його припинення. Про зміни в законодавстві та необхідність здійснення повірки лічильника, строк дії якого закінчився у період воєнного стану, відповідач її не повідомляв. Представник відповідача\~ за\~довіреністю [PERSON] заперечував щодо задоволення позовних вимог. Пояснив, що Правила надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної води та гарячої води і водовідведення, затвердження постановою Кабінету Міністрів України № 630 від 21.07.2005, на які позивачка посилається у позовній заяві, втратили чинність на підставі Постанови Кабінету Міністрів України № 85 від 02.02.2022, якою затвердженні Правила надання послуг з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення. Законом України «Про метрологію та метрологічну діяльність» визначено, що періодична повірка вузлів обліку, що забезпечують індивідуальний облік споживання теплової енергії та води в квартирах будинку, здійснюються за рахунок власників таких вузлів обліку. 13.09.2022 у позивачки сплив термін проведення повірки засобу вимірювальної техніки. На виконання вимог пункту 7 Порядку подання засобів вимірювальної техніки на періодичну повірку, обслуговування та ремонт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 474 від 08.07.2015, починаючи з червня 2022 року відповідач повідомляв позивачку про необхідність повірки лічильника шляхом розміщення відповідної інформації в рахунках на оплату послуг постачання гарячої води. Водночас, зауважив, що дія вищевказаного Порядку поширюється на операторів зовнішніх інженерних мереж, що здійснюють обслуговування засобів вимірювальної техніки, а також споживачів відповідних послуг, у власності яких перебувають засоби вимірювальної техніки. ПрАТ «Черкаси хімволокно» в особі ВП «Черкаська ТЕЦ» не є оператором зовнішніх мереж, а лише користується зовнішніми мережами для надання послуг населенню. Операторами зовнішніх мереж міста Черкаси є КП «Черкасиводоканал» та КПТМ «Черкаситеплокомуненерго». Позивачка, достовірно знаючи про необхідність повірки лічильника гарячого водопостачання не виконала вимоги законодавства, тому, з урахуванням постанов Кабінету Міністрів України № 412 від 05.04.2022 та № 440 від 07.04.2023, з 01.11.2023 обсяг спожитої комунальної послуги почав визначатися за нормою споживання, відповідно до Методики розподілу між споживачами обсягла спожиту будівлі комунальних послуг, затвердженої наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та ЖКГ України № 315 від 22.11.2018. З 01.02.2024 лічильник прийнято на комерційний облік після надання документів про повірку та без перерахунку за попередній період. Таким чином, дії ПрАТ «Черкаси хімволокно» в особі ВП «Черкаська ТЕЦ» є законними. Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, повно і всебічно з`ясувавши обставини, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків. Статтею 55 Конституції України та статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (стаття 5 ЦПК України). За змістом статей 12, 81, 89 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (стаття 80 ЦПК України). Згідно статті 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що непередбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Цивільні права та обов`язки можуть виникати безпосередньо з актів цивільного законодавства. Цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства. Особа не може бути примушена до дій, вчинення яких не є обов`язковим для неї. Виконання цивільних обов`язків забезпечується засобами заохочення та відповідальністю, які встановлені договором або актом цивільного законодавства. Особа може бути звільнена від цивільного обов`язку або його виконання у випадках, встановлених договором або актами цивільного законодавства (стаття 14 ЦК України). Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що [PERSON] є власницею квартири [ADDRESS] та споживачем послуг з централізованого опалення та гарячого водопостачання, які надає ПрАТ «Черкаське хімволокно» в особі ВП «Черкаська ТЕЦ» за вищевказаною адресою. У вказаній квартирі встановлено лічильник обліку гарячого водопостачання № 595540,\~планову періодичну\~повірку якого необхідно було провести до вересня 2022 року. Однак, у вказаний термін повірку лічильника проведено не було, тому з листопада 2023 року даний лічильник було знято з абонентського обліку, а нарахування плати за послуги гарячого водопостачання здійснювалося за встановленими нормами споживання відповідно до кількості зареєстрованих\~осіб.29.01.2024 на замовленням позивачки було проведено повірку лічильника № 595540, тому з лютого 2024 року вартість за послуги гарячого водопостачання нараховувалася відповідно до показів лічильника. Дані факти визнаються сторонами, тому відповідно до частини 1 статті 82 ЦПК України не підлягають доказуванню. 18.03.2024 позивачка звернулася до відповідача із заявою, в якій просила здійснити перерахунок розміру плати за послуги гарячого водопостачання з урахуванням показів лічильника. За результатами розгляду вказаної заяви, листом № 24/2328 від 26.03.2024 відповідач повідомив про відсутність підстав для перерахунку розміру плати за послуги гарячого водопостачання. Звертаючись до суду із даним позовом позивачка посилалася на те, що відповідач не повідомляв її про настання строку проведення періодичної повірки лічильника та не вжив заходів щодо його своєчасної повірки, тому нарахування плати за послуги гарячого водопостачання згідно з установленими нормами є неправомірними. Правовідносини, які виникли між сторонами регулюються Законом України «Про житлово-комунальні послуги», Законом України «Про метрологію та метрологічну діяльність», Законом України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання», Правилами надання послуг з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України № 85 від 02.02.2022, Правилами надання послуги з постачання гарячої води, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України № 1182 від 11.12.2019, та Порядком подання засобів вимірювальної техніки на періодичну повірку, обслуговування та ремонт, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України № 474 від 08.07.2015. Відповідно до пункту 5 частини 1 статті 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» житлово-комунальні послуги це результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та/або перебування осіб у житлових і нежитлових приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил, що здійснюється на підставі відповідних договорів про надання житлово-комунальних послуг. До житлово-комунальних послуг належать, зокрема, послуги з постачання гарячої води (пункт 2 частини 1 статті 5 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»). Частиною 4 статті 22 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» передбачено, що послуга з постачання гарячої води надається згідно з умовами договору, що укладається з урахуванням особливостей, визначених цим Законом, та вимогами правил надання послуг з постачання гарячої води, що затверджуються Кабінетом Міністрів України, якщо інше не передбачено законом. Обсяги споживання гарячої води визначаються за показаннями вузлів розподільного обліку, а у разі їх відсутності - за нормами споживання, встановленими органом місцевого самоврядування. Відповідно до пункту 6 частини 1 статті 1 Закону України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання» вузол розподільного обліку - вузол обліку, що забезпечує індивідуальний облік споживання відповідної комунальної послуги в будівлях, де налічуються два та більше споживачів. Згідно з частиною 1 статті 6 Закону України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання» обслуговування та заміна вузлів комерційного обліку здійснюються оператором зовнішніх інженерних мереж відповідно до цього Закону, якщо інше не передбачено договорами про надання комунальних послуг, укладеними відповідно до Закону України «Про житлово-комунальні послуги», з урахуванням вимог Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність». При цьому, відповідно до пункту 10 частини 1 статті 1 Закону України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання» під обслуговуванням вузлів обліку слід розуміти огляд, опломбування/розпломбування, періодична повірка (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж), ремонт засобів вимірювальної техніки, які є складовою частиною вузла обліку, забезпечення дистанційної передачі результатів вимірювання (за наявності), ремонт та заміна допоміжних засобів вузла обліку, а за згодою власника (співвласників) будівлі також охорона або страхування вузла обліку. Відповідно до частини 1 статті 17 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність» законодавчо врегульовані засоби вимірювальної техніки, що перебувають в експлуатації, підлягають періодичній повірці та повірці після ремонту. Наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України № 1747 від 13.10.2016 «Про затвердження міжповірочних інтервалів законодавчо регульованих засобів вимірювальної техніки, що перебувають в експлуатації, за категоріями» на засоби вимірювальної техніки (лічильники води) встановлено міжповірочний інтервал 4 роки, після закінчення якого вони підлягають періодичній повірці. Частиною 4 статті 17 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність» передбачено, що відповідальність за своєчасність проведення періодичної повірки, обслуговування та ремонту (у тому числі демонтажу, транспортування та монтажу) засобів вимірювальної техніки (результати вимірювань яких використовуються для здійснення комерційних розрахунків за спожиті теплову енергію і воду) покладається на суб`єктів господарювання, що здійснюють обслуговування відповідних засобів вимірювальної техніки. Періодична повірка засобів вимірювальної техніки (результати вимірювань яких використовуються для здійснення комерційних розрахунків за спожиті теплову енергію і воду) проводиться за рахунок плати за абонентське обслуговування - за умови укладення індивідуального договору або індивідуального договору з обслуговуванням внутрішньобудинкових систем про надання комунальних послуг відповідно до Закону України «Про житлово-комунальні послуги». У разі укладення колективного договору про надання комунальних послуг, договору про надання комунальних послуг з колективним споживачем або прийняття рішення співвласниками про порядок обслуговування та заміну вузла (вузлів) комерційного обліку відповідно до законодавства періодична повірка засобів вимірювальної техніки (результати вимірювань яких використовуються для здійснення комерційних розрахунків за спожиті теплову енергію і воду) проводиться за рахунок співвласників багатоквартирного будинку. Періодична повірка, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування і монтаж) вузлів обліку, що забезпечують індивідуальний облік споживання теплової енергії та води в квартирах (приміщеннях) будинку, здійснюються за рахунок власників таких вузлів обліку, якщо інше не встановлено договором. Порядок подання таких засобів на періодичну повірку, обслуговування та ремонт, а також порядок оплати за періодичну повірку, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) встановлюються Кабінетом Міністрів України. Відповідно до пункту 7 Порядку подання засобів вимірювальної техніки на періодичну повірку, обслуговування та ремонт, затвердженого\~постановою Кабінету Міністрів України № 474 від 08.07.2015, виконавець не пізніше ніж за місяць до настання строку проведення періодичної повірки засобу вимірювальної техніки або протягом трьох робочих днів з дня отримання відомостей про необхідність його ремонту інформує про це споживача шляхом надсилання повідомлення за формою згідно з додатком 1 рекомендованим листом з повідомленням про вручення або в інший спосіб, що підтверджуватиме отримання його споживачем. Отже, законодавство покладає обов`язок на виконавця комунальної послуги не пізніше ніж за місяць до настання строку проведення періодичної повірки засобу вимірювальної техніки повідомити про це споживача, а на споживача (власника індивідуального засобу обліку води) за власний рахунок здійснити його періодичну повірку, обслуговування та ремонт, у тому числі його демонтаж, транспортування та монтаж після повірки. Відповідно до підпункту 3 пункту 4 розділу І Методики розподілу між споживачами обсягів спожитих у будівлі комунальних послуг, затвердженої Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України № 315 від 22.11.2018, для розподілу не приймаються показання вузла розподільного обліку, приладу розподільного обліку теплової енергії, що зняті (надані), починаючи з дати встановлення факту виходу його з ладу (закінчення строку повірки засобу вимірювальної техніки, що входить до його складу) або встановлення факту несанкціонованого втручання в його роботу (самовільний демонтаж, умисне знищення, пошкодження, розкомплектування, у тому числі порушення цілісності пломб, тощо), до дати прийняття на абонентський облік відремонтованого чи заміненого вузла розподільного обліку, приладу розподільного обліку теплової енергії або повіреного засобу вимірювальної техніки, що входить до його складу. Отже, якщо засіб обліку води не пройшов вчасно повірку, виконавець комунальної послуги не може використовувати показання такого лічильника до постановлення його на облік після проходження повірки та підтвердження його придатності. Розрахунки із такими споживачами здійснюються як із споживачами, житлові приміщення яких не оснащені вузлами розподільного обліку. Судом встановлено, що про необхідність повірки лічильника обліку\~гарячого водопостачання ПрАТ «Черкаське\~хімволокно» в\~особі ВП\~«Черкаська ТЕЦ»\~повідомляло позивачку шляхом направлення за адресою: [ADDRESS] рахунків на оплату послуги постачання гарячої води, у яких зазначалася дата закінчення міжповіркового інтервалу приладу розподільчого обліку гарячої води та повідомлялося, що прилади обліку, які не пройшли повірку, будуть зняті з обліку. Факт отримання рахунків на оплату послуги постачання гарячої води позивачкою не спростований, як і факт її обізнаності про закінчення строку періодичної повірки лічильника, тому посилання позивачки на невиконання відповідачем пункту 7 Порядку подання засобів вимірювальної техніки на періодичну повірку, обслуговування та ремонт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 474 від 08.07.2015, є безпідставним. Також, суд вважає безпідставними посилання позивачки на те, що після зміни законодавства, яке регулює питання повірки законодавчо регульованих засобів вимірювальної техніки в умовах воєнного стану, відповідач не повідомив її про необхідність повірки лічильника, строк дії якого закінчився у період воєнного стану, оскільки у рахунках на оплату послуги постачання гарячої води ПрАТ «Черкаське\~хімволокно» в\~особі ВП\~«Черкаська ТЕЦ»\~повідомляло,\~що згідно\~вимог постанови\~Кабінету Міністрів\~України від 07.04.2023 № 440 «Деякі питання повірки законодавчо регульованих засобів вимірювальної техніки в умовах воєнного та надзвичайного стану» подання на повірку лічильників гарячої води та тепло лічильників (строк дії повірки в яких закінчився), на території України, крім територій тимчасово окупованих російською федерацією та територій активних бойових дій, повинного бути забезпечено протягом трьох місяців після закінчення опалювального періоду. Більш того,\~постанова Кабінету\~Міністрів України від 05.04.2022 № 412 «Деякі питання повірки законодавчо регульованих засобів вимірювальної техніки в умовах воєнного стану», яка втратила чинність на підставі постанови Кабінету Міністрів\~України № 440 від 07.04.2023, не забороняла проводити повірку лічильників, а лише дозволяла відстрочити її проведення на певний час. Натомість, позивачка, достовірно знаючи про необхідність проведення періодичної повірки лічильника гарячого водопостачання, не здійснила своєчасно його повірку, тому ПрАТ «Черкаське хімволокно» в особі ВП «Черкаська ТЕЦ», з урахуванням постанов Кабінету Міністрів України № 412 від 05.04.2022 «Деякі питання повірки законодавчо регульованих засобів вимірювальної техніки в умовах воєнного стану» та № 440 від 07.04.2023 «Деякі питання повірки законодавчо регульованих засобів вимірювальної техніки в умовах воєнного та надзвичайного стану», правомірно з 01.11.2023 по 01.02.2024 здійснювало нарахування плати за послуги гарячого водопостачання згідно норм споживання, без врахування показів лічильника. Посилання позивачки у позовній заяві на висновки Верховного Суду, викладені, зокрема, у постанові від 27.03.2019 по справі № 229/1539/17, від 26.12.2019 у справі № 522/17085/16-ц, від 20.11.2019 у справі № 398/1581/18 суд не приймає до уваги, оскільки у справі, яка розглядається, та у справах, на які посилається позивачка, встановлені різні фактичні обставини. Так, у справах, на які посилається позивачка, правовідносини виникли у період, коли періодична повірка, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) засобів вимірювальної техніки, що є власністю фізичних осіб, здійснювалась за рахунок суб`єктів господарювання, у той час як у справі, яка переглядається, спірні правовідносини виникли після внесення змін до законодавства України, згідно з якими повірка засобів квартирних приладів обліку води, які знаходяться у власності фізичних осіб, здійснюється за власний рахунок абонента (споживача). Враховуючи наведене, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні доказів, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для визнання незаконними дії ПрАТ «Черкаське хімволокно» в особі ВП «Черкаська ТЕЦ» щодо здійснення нарахування плати за послуги з постачання гарячої води на підставі нормативів (норм) споживання та зобов`язання здійснити перерахунок плати згідно із показниками приладу обліку. Окрім цього, враховуючи, що під час розгляду справи судом не встановлено порушень з боку відповідача прав позивача як споживача послуг, а вимоги про відшкодування моральної шкоди є похідними від вказаних вимог, підстави для відшкодування позивачці моральної шкоди у розмірі 15\~000,00 грн. також відсутні. Таким чином, позовні вимоги є необґрунтованими та не підлягають задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed