Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-23 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду із позовом до Черняхівської селищної ради, за змістом якого просить: - визнати поважною причиною пропуску нею строку для подання заяви про прийняття спадщини та визначити [PERSON] , мешканці: [ADDRESS] , РНОКПП [NUMBER] , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті її рідної бабусі [PERSON] , яка померла [INFO] , терміном три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили. Позовні вимоги мотивовані тим, що позивач є спадкоємцем за законом, однак нею було пропущено строк для прийняття спадщини, оскільки вона вчасно не подала заяву про прийняття спадщини протягом шестимісячного строку з часу відкриття спадщини до нотаріальної контори. Ухвалою від 27.08.2024 суд прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі. Постановив здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Підготовче\~засідання\~призначив на\~ 26\~ вересня \~2024\~року\~об 12:00\~год. Ухвалою від 26.09.2024 суд постановив підготовче провадження закрити. Судовий розгляд справи по суті призначив на \~24.10.2024. Виклад позицій учасників судового процесу, заяви, клопотання. Позовні вимоги мотивовані тим, що позивач є спадкоємицею за законом після смерті баби [PERSON] , однак нею з поважних причин пропущений строк для\~ подачі заяви про прийняття спадщини. Позивач вказує, що після смерті [PERSON] відкрилась спадщина, до складу якої увійшли земельні ділянки\~ загальною площею 2,84 га, які розташовані\~ на території Сліпчицької\~ сільської ради., що за життя належали [PERSON] на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯБ № 026246 від 01.03.2005.\~ Позивач пояснює, що у встановлений законом шестимісячний строк не звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини з поважних причин. Вказане доводить тим, що на час відкриття спадщини їй не було відомо про наявність спадкового майна. При зверненні до нотаріальної контори щодо здійснення права на спадкування після померлої [PERSON] позивачу відмовлено у зв`язку з пропуском строку подання заяви для прийняття спадщини. Оскільки позивач у позасудовому порядку не може захистити свої права, за захистом свого порушеного права на спадкування звернулась\~ до суду. Сторони у судове засідання не з`явились, хоча були належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи. 07.10.2024 від позивача\~ на адресу суду надійшла заява про розгляд справи без її участі. Зазначає, що позовні вимоги підтримує (а.с. 33). 08.10.2024 від відповідача надійшла заява про проведення розгляду справи у відсутності їх представника, одночасно зазначають, щодо рішення суду покладаються на розсуд суду (а.с.34). Відповідач у порядку ст. 178\~ ЦПК України у визначений\~ строк\~ відзиву на позовну заяву не подав. Як встановлено, частиною 8 статті 178 ЦПК України, у разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами. Відповідно до ч.1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.\~\~ Оскільки явка відповідача судом не визнавалась обов`язковою, участь в засіданні суду є правом, а не обов`язком сторін, а також враховуючи, що відповідач не скористався своїм правом на подання відзиву, справа розглядається за наявними матеріалами відповідно\~ до приписів ч. 8 ст. 178 ЦПК України. Зважаючи на подані сторонами заяви про розгляд справи за їх відсутності, суд здійснює розгляд на підставі наявних у матеріалах справи документів у порядку ч.3 ст. 211 ЦПК України. Відповідно\~ до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. В ході розгляду справи, суд відповідно\~ до п. 4 ч. 5 ст.12 ЦПК України, створив сторонам всі умови для реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом у межах строків, встановлених ЦПК України. Відповідно до ст. 259 ЦПК України, рішення у цій справі прийнято у нарадчій кімнаті за результатами оцінки доказів, поданих до суду. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. [INFO] в с. Сліпчиці Черняхівського району Житомирської області померла баба позивача -\~ [PERSON] , у\~ віці 86 років, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії\~ [NUMBER] , виданого\~ 29.06.2021 Черняхівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Житомирському районі Житомирської області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) \~ (а.с. 9). Родинний зв`язок між позивачем [PERSON] та померлою [PERSON] підтверджується копією свідоцтва про народження позивача, де матір"ю позивача зазначена " [PERSON] ",\~ серії [NUMBER] від 11.01.1984 (а.с.11), копією свідоцтва про шлюб матері позивача, серії [NUMBER] від 16.05.1981, згідно якого [PERSON] після укладення шлюбу змінила прізвище на " [PERSON] " (а.с.13), копією свідоцтва про народження\~ [PERSON] , серії [NUMBER] від 06.04.1961, де в графі мати зроблено запис " [PERSON] "\~ (а.с.12). [INFO] в м. Житомир\~ померла мати позивачки -\~ [PERSON] , у\~ віці 58 років, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії\~ [NUMBER] , виданого\~ 12.06.2019\~ Виконавчим комітетом Сліпчицької сільської ради Черняхівського району Житомирської області (а.с. 10). Після смерті\~ [PERSON] відкрилась спадщина, до складу якої увійшли\~ земельні ділянки\~ за кадастровими номерами: № 1825687600:04:000:0102 площею 2,27 га, та № 1825687600:06:000:0085 площею 0,57 га, які розташована\~ на території Сліпчицької\~ сільської ради, що підтверджує державний акт на право власності на земельну ділянку,\~загальною площею 2,84 га., серії ЯБ №026246 від 01.03.2005 (а.с.14). Згідно із копією довідки Сліпчицького старостинського округу Черняхівської селищної ради Житомирської області гр. [PERSON] [INFO] , яка померла [INFO] , на момент смерті постійно проживала та була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] одна. Інформація надана згідно погосподарської книги №4 за 2016 рік-2023рік (а.с. 15). Згідно із інформаційною довідкою\~ зі Спадкового реєстру\~ (спадкові справи\~ та видані на їх підставі\~ свідоцтва\~ про право на спадщину) за параметрами запиту стосовно спадкодавця [PERSON] померлої [INFO] , інформація у Спадковому реєстрі\~ відсутня (а.с.8). Державним нотаріусом\~ Черняхівської державної нотаріальної контори Житомирської області В.І. Пилипчуком позивачу відмовлено у вчиненні нотаріальної дії щодо здійснення права на спадкування після померлої\~ [PERSON] у зв`язку з пропуском строку для подання заяви про прийняття спадщини (а.с.7). Позивач, вказуючи на те, що пропустила строк для прийняття спадщини з поважної причини,\~ звернулась до суду з даним позовом, в якому просить захистити порушене право шляхом визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Вказане доводить тим, що на час відкриття спадщини\~ їй не було відомо про наявність спадкового майна. Норми права, застосовані судом, оцінка доказів, аргументів, наведених учасниками справи, та висновки щодо порушення, не визнання або оспорення прав чи інтересів, за захистом яких мало місце звернення до суду. Згідно з ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. За змістом статей 15 ЦК України особа має право на захист свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, яке реалізується шляхом звернення до суду. Способи захисту цивільних прав та інтересів визначені частиною 2 статті 16 ЦК України. Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. З огляду на предмет та підстави позову суд встановив, що між сторонами виникли правовідносини із спадкування, зокрема щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, які регулюється нормами права, що містяться в книзі 6 ЦК України. За загальним правилом про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст.ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Згідно з ч. 1 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за відсутності інших спадкоємців пред`являється до територіальної громади в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Позивач в обґрунтування поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, посилається на те, що після смерті\~ баби \~ [PERSON] \~ вона не звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у шестимісячний строк, оскільки на час відкриття спадщини про наявність спадкового майна їй не було відомо. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд дослідив поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Варто зазначити, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. При цьому суд враховує аргументи позивача, наведені на підтвердження обставин, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог, оскільки такі не спростовуються відповідачем та підтверджені належними, допустимими та достовірними доказами в розумінні ст.ст. 77-79 ЦПК України. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського Суду як джерело права. Стаття 1 Першого протоколу до конвенції закріплює захист власності і встановлює, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини Конвенція призначена для гарантування не теоретичних або ілюзорних прав, а прав практичних та ефективних (рішення від 9 жовтня 1979 року в справі Ейрі (пункт 24), рішення від 30 травня 2013 року в справі «Наталія Михайленко проти України (пункт 32). У розумінні статті 1 Першого протоколу до Конвенції «майном» визнаються активи, включаючи права вимоги, стосовно яких заявник може стверджувати, що він має принаймні «законне сподівання» на отримання можливості ефективно здійснити майнове право (рішення ЄСПЛ у справі «Стретч проти Сполученого Королівства» (пункт 32). «Законне сподівання» на отримання «активу» також може захищатися статтею 1 Першого протоколу. Так, якщо суть вимоги особи пов`язана з майновим правом, особа, якій воно надане, може вважатися такою, що має «законне сподівання», якщо для такого права у національному законодавстві існує достатнє підґрунтя - наприклад, коли є усталена практика національних судів, якою підтверджується його існування (рішення у справі «Копецький проти Словаччини» (Kopecky v. Slovakia). Отже, враховуючи принцип автономного тлумачення понять, застосований в практиці Європейського суду, отримане (хоча і не оформлений належним чином) спадкове майно охоплюється поняттям "майно" в розумінні ст. 1 Першого протоколу. Враховуючи наведені обставини, поважність причин пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини та фактично відсутність іншого способу захисту свого права на отримання спадщини, суд дійшов до висновку про можливість поновлення позивачу строку на подання заяви про прийняття спадщини, оскільки це є єдиний можливий спосіб захисту порушених прав та подальшого оформлення спадкових прав на майно померлої. Таким чином, оцінюючи в сукупності обставини, на які посилається позивач на підтвердження поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини та фактично відсутність іншого способу захисту свого права на отримання спадщини, суд дійшов висновку про наявність у позивача об`єктивних труднощів для своєчасного прийняття спадщини після смерті [PERSON] \~ що є підставою для задоволення позову у межах заявлених вимог та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки це є єдиний можливий спосіб захисту порушених прав та подальшого оформлення спадкових прав на майно померлого. Відповідно до норм закріплених у ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (частини перша-третя статті 89 ЦПК України). Відповідно до п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя . Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Враховуючи викладені вище обставини суд дійшов висновку про задоволення вимог позивача. Розподіл судових витрат Розподіляючи судові витрати у виді судового збору, суд керується частиною дев`ятою статті 141 ЦПК України, яка передбачає, що у випадку зловживання стороною чи її представником процесуальними правами, або якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору. Тому,

Outcome: approved