Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-20 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до суду з позовом про розірвання шлюбу між нею та [PERSON] , зареєстрований 17 лютого 2017 року у Харківському міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис № 235. В обґрунтування позову зазначено, що 17.02.2017 вона зареєструвала шлюб з відповідачем. Від шлюбу мають малолітню дитину сина, [PERSON] , [INFO] . Сімейне життя з відповідачем фактично припинено, подружні стосунки поступово погіршувалися, в результаті чого між ними зникло взаєморозуміння, будь-які спроби примиритися не дали ніякого результату, оскільки в них з відповідачем різні погляди на сімейне життя та обов`язки. Протягом тривалого часу їх не пов`язує спільний побут, протягом майже 2 років сторони проживають окремо, а тому шлюб та сімейні відносини припинені. У зв`язку з чим позивач просить розірвати шлюб. Позивач у судове засідання не з`явилась, від представника позивача - адвоката Зубенка К.В. надійшла заява, в якій він просить розглядати справу без участі сторони позивача, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить задовольнити, проти ухвалення заочного рішення не заперечує. Відповідач у судове засідання не з`явився, надав до суду заяву, в якій просив розглядати справу без його участі, позовні вимоги визнає в повному обсязі та не заперечує проти їх задоволення. Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України\~учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Згідно ч. 1 ст. 223 ЦПК України\~неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. Враховуючи, що сторони належним чином повідомлені про дату, час і місце даного судового засідання, надали заяви про розгляд справи без їх участі, суд вважає можливим провести судовий розгляд справи без їх участі. Суд, дослідивши матеріали справи вважає, позов обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав. В судовому засіданні встановлено, що [PERSON] та [PERSON] перебувають в зареєстрованому шлюбі, який зареєстровано 17.02.2017 року у Харківському міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис № 235. Від шлюбу мають малолітнього сина, [PERSON] , [INFO] ,(свідоцтво про народження REQ: 2020529656 №109-2019-084154). Згідно ч. 2 ст. 104 СК України\~шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Відповідно до приписів ст. 112 СК України, при розгляді справ про розірвання шлюбу, суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Судом встановлено, що позивач наполягає на розірванні шлюбу, оскільки подальше спільне життя неможливе. Фактичні шлюбні відносини між сторонами припинені, спільне господарство не ведеться, тому примирення сторін неможливе, так як позивач посилається на неможливість поновлення шлюбних відносин. Сторони майнового спору не мають. Згідно ч. 3 ст.105 СК України\~шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу. Відповідно до статті 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. У зв`язку з викладеним суд вважає за можливе залишити позивачу шлюбне прізвище « [PERSON] ». Таким чином, оцінюючи наведені докази, суд приходить до висновку про можливість розірвати шлюб між сторонами. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. На підставі викладеного, ст.75, 76, 104, 105, 110-114 СК Україниі

Outcome: approved