Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-23 00:00:00

\~ \~ \~ \~\~Представник позивача - [PERSON] звернувся до суду з позовною заявою, згідно якої просить стягнути з відповідача на користь ТзОВ "Новий колектор" заборгованість за кредитним договором №28.09.2019-100002719 від 28.09.2019 у розмірі 19580,00 грн з тих підстав, що відповідач порушив свої зобов`язання, які передбачені кредитним договором, право грошової вимоги за яким перейшло до позивача. \~ \~ \~ \~В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що 28.09.2019 між ТзОВ «Споживчий центр» та [PERSON] укладено кредитний договір №28.09.2019-100002719 шляхом підписання Заявки, що є невід`ємною частиною даного договору. \~ \~ \~ \~03.05.2024 року між ТзОВ «Споживчий центр» та ТзОВ «Новий колектор» укладено договір факторингу №030524-12. \~ \~ \~ \~Позичальник свої зобов`язання за договором належним чином не виконав, у зв`язку з чим, станом на 21.08.2024 утворилась заборгованість у розмірі 19580,00 грн, з яких: заборгованість по тілу кредиту - 11 000,00 грн, заборгованість за відсотками - 3080,00 грн, а також штраф у розмірі 5500,00 грн (який нараховано відповідно до п.5.4 Кредитного договору), чим порушуються права та інтереси позивача. \~ \~ \~ \~Ухвалою Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 03.09.2024 відкрито спрощене позовне провадження у справі без повідомлення (виклику) сторін (а.с.29 - 30). \~ \~ \~ \~Відповідач повідомлявся про розгляд справи шляхом направлення ухвали суду про відкриття провадження у справі рекомендованим листом з повідомленням про вручення на адресу зареєстрованого місця його проживання. Згідно трекінгу Укрпошти, станом на 21.09.20224 " адресат відсутній за вказаною адресою". \~ \~ \~ \~У постанові Верховного Суду від 11.12.2018 у справі № 921/6/18 наведено позицію, що у разі якщо судове рішення про вчинення відповідної процесуальної дії направлено судом за належною адресою і повернено поштою у зв`язку з посиланням, зокрема на відсутність (вибуття) адресата, то вважається, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії. \~ \~ \~ \~Враховуючи, що справа призначена до розгляду у спрощеному позовному провадженні без виклику сторін, ненадходження від відповідача відзиву на позовну заяву, суд вирішив проводити розгляд справи на підставі наявних у ній доказів. \~ \~ \~ \~Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, приходить до наступного висновку. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що 28.09.2019 року між ТзОВ «Споживчий центр» та [PERSON] було укладено кредитний договір (оферта) №28.09.2019-100002719. Згідно з умовами кредитного договору позичальник зобов`язується повернути кредит, сплатити проценти за користування кредитом, та виконати інші зобов`язання в повному обсязі у строки та на умовах, передбачених договором (а.с.12-14). \~ \~ \~ \~Згідно п. 1.3, договору, сума кредиту, строк повернення кредиту, строк користування кредитом, проценти за користування кредитом та Графік платежів встановлюється у Заявці, яка є невід`ємною частиною оферти (а.с.21). \~ \~ \~ \~До матеріалів позовної заяви долучено підтвердження укладання кредитного договору від 28.09.2019 №28.09.2019-100002719, за яким сума кредиту - 11000,00 грн, строк користування кредитом - 14 календарних днів, проценти - 3080,00 грн (а.с.11). \~ \~ \~ \~03.05.2024 року між ТзОВ «Споживчий центр» та ТзОВ «Новий колектор» укладено договір факторингу №030524-12 (а.с.23-26). \~ \~ \~ \~У відповідності до п. 5.1.1 зазначеного договору факторингу фактор має право набувати право вимоги до боржника на всі суми, відступлені йому клієнтом згідно цього договору. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідно до п.п.2.4., 2.5. зазначеного договору факторингу, сторони домовилися, що право вимоги за кредитним договором вважається відступленим клієнтом факторові з моменту підписання сторонами відповідного Акту приймання-передачі Переліку. \~ \~ \~ \~Згідно Акту приймання-передачі Переліку №1 до договору факторингу №030524-12 від 03.05.2024, клієнт передав в паперовому вигляді, а також в електронному вигляді, шляхом направлення даного файлу захищеними каналами зв`язку, а фактор прийняв перелік №1, Права грошових вимог за якими відступаються згідно договору (а.с.22). \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідно до довідки про розмір простроченої заборгованості за кредитним договором № №28.09.2019-100002719 від 28.09.2019 року, [PERSON] має заборгованість 19580,00 грн, з яких: з яких: заборгованість по тілу кредиту - 11 000,00 грн, заборгованість за відсотками - 3080,00 грн, а також штраф у розмірі 5500,00 грн (який нараховано відповідно до п.5.4 Кредитного договору), чим порушуються права та інтереси позивача (а.с.20). \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Статтею 509 ЦК України передбачено, що зобов`язання є правовідношення, в яких одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. \~ \~ \~ \~Згідно ч. 1 ст. 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. \~ \~ \~ \~Згідно ч. 2 ст. 1056-1 ЦК України розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. \~ \~ \~ \~Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку. \~ \~ \~ \~Статтею 628 ЦК України передбачено, що зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. \~ \~ \~ \~Згідно з ч. 1 ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 639 ЦК України якщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі. \~ \~ \~ \~Закон України «Про електронну комерцію» від 03.09.2015 № 675-VIII визначає організаційно-правові засади діяльності у сфері електронної комерції в Україні, встановлює порядок вчинення електронних правочинів із застосуванням інформаційно-телекомунікаційних систем та визначає права і обов`язки учасників відносин у сфері електронної комерції. \~ \~ \~ \~У ст. 3 Закону України «Про електронну комерцію» визначено, що електронний договір - це домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 7, 12 ст. 11 Закону України «Про електронну комерцію» електронний договір укладається і виконується в порядку, передбаченому Цивільним та Господарським кодексами України, а також іншими актами законодавства. Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі. \~ \~ \~ \~Статтею 12 Закону України «Про електронну комерцію» визначено, що якщо відповідно до акту цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів. \~ \~ \~ \~Електронний підпис призначений для ідентифікації особи, яка підписує електронний документ. \~ \~ \~ \~Положення ст. 11 Закону України «Про електронну комерцію» передбачають використання як електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», так і електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом. \~ \~ \~ \~Електронний цифровий підпис як вид електронного підпису накладається за допомогою особистого ключа та перевіряється за допомогою відкритого ключа. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1 ст. 512 ЦК України кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги). \~ \~ \~ \~Згідно зі ст. 514 ЦК України до нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі та на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.1 ст. 517 ЦК України, первісний кредитор у зобов`язанні повинен передати новому кредиторові документи, які засвідчують права, що передаються, та інформацію, яка є важливою для їх здійснення. \~ \~ \~ \~Згідно зі ст. 1077 ЦК України за договором факторингу (фінансування під відступлення права грошової вимоги) одна сторона (фактор) передає або зобов`язується передати грошові кошти в розпорядження другої сторони (клієнта) за плату (у будь-який передбачений договором спосіб), а клієнт відступає або зобов`язується відступити факторові своє право грошової вимоги до третьої особи (боржника). \~ \~ \~ \~Доказами, які підтверджують наявність заборгованості та її розмір є первинні документи, оформлені відповідно до статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність». Згідно вказаної норми Закону підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи, які фіксують факти здійснення господарських операцій. Первинні документи повинні бути складені під час здійснення господарської операції, а якщо це не можливо безпосередньо після її закінчення. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи. \~ \~ \~ \~Первинні та зведені облікові документи можуть бути складені у паперовій або в електронній формі. \~ \~ \~ \~В той же час розрахунок заборгованості не є документом первинного бухгалтерського обліку, а є одностороннім арифметичним розрахунком стягуваних сум, який відповідно повністю залежить від волевиявлення і дій однієї сторони (банку). \~ \~ \~ \~Такий висновок щодо оцінки односторонніх документів банку кореспондує висновку Великої Палати Верховного Суду в постанові від 03.07.2019 у справі №342/180/17 та Верховного Суду України в постанові від 11.03.2015 р. № 6-16цс15. \~ \~ \~ \~На підтвердження наявності заборгованості відповідача представник позивача склав розрахунок заборгованості, проте які данні використовувались при складенні даного розрахунку позивачем не зазначено. \~ \~ \~ \~Матеріали справи також не містять і доказів того, що кредитодавцем виконані умови кредитного договору № 28.09.2019-100002719 від 28.09.2019 року та надано позичальнику [PERSON] кредит, оскільки відсутні докази того, на який саме рахунок або картку перераховувались кредитні кошти та докази того, що ці реквізити вказані відповідачем. \~ \~ \~ \~Також позивачем\~до матеріалів\~позовної заяви\~не надано\~належних доказів\~відступлення права\~вимоги ТзОВ\~«Споживчий центр»\~до боржника\~ [PERSON] \~ТзОВ «Новий\~колектор»,\~тобто Перелік\~№1,\~де б\~боржником було\~зазначено [PERSON] .\~ Натомість\~надано документ\~під назвою\~Перелік №\~1,\~який не\~відповідає нормам\~діловодства (\~містяться \~чорні квадрати,\~які є\~нечитабельними)\~ (а.с.15\~-\~16),\~не долучено\~ доказів\~сплати ТзОВ\~«Новий колектор»\~на рахунок\~ТзОВ «Споживчий\~центр» \~грошових коштів\~у зв"язку\~з придбанням\~прав вимоги\~до боржників\~(\~в договорі\~факторингу від\~03.05.2024\~року,\~розділ 3\~позивачем свідомо\~ закриті\~дані суми,\~що позбавляє\~суд належним\~чином дослідити\~матеріали справи,\~ розділ\~8\~договору факторингу\~-\~дозволено розголошувати\~інформацію з\~метою стягнення\~заборгованості ). \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. \~ \~ \~ \~Згідно з практикою ЄСПЛ змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і, відповідно, правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонами матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає. \~ \~ \~ \~З огляду на викладене суд позбавлений можливості в повній мірі встановити умови укладених договорів факторингу, обсяг прав та обов`язків сторін договору, строк набрання чинності цими договорами, порядок передачі та перелік документації, інші умови, яких досягли сторони при укладенні договорів, та встановлення яких є необхідним для правильного вирішення цієї справи. \~ \~ \~ \~Інших доказів по суті спору матеріали справи не містять та позивач не вказує обставин, які унеможливили йому подати інші докази на підтвердження заявлених вимог. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 6 ст. 81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. \~ \~ \~ \~Згідно зі ст. 12 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. \~ \~ \~ \~При цьому, відповідно до ч. 8 ст. 83 ЦПК України докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. \~ \~ \~ \~Верховний Суд у постанові від 13.01.2021 у справі № 264/949/19 вказав, що відповідно до ч. 3 ст. 367 ЦПК України докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються апеляційним судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. \~ \~ \~ \~КЦС ВС у названій постанові вказав, що вирішуючи питання щодо дослідження доказів, які без поважних причин не подавалися до суду першої інстанції, апеляційний суд повинен врахувати як вимоги ч. 1 ст. 44 ЦПК України щодо зобов`язання особи, яка бере участь у справі, добросовісно здійснювати свої права та виконувати процесуальні обов`язки, так і виключне значення цих доказів для правильного вирішення справи. Про прийняття та дослідження нових доказів, як і відмову в їх прийнятті, апеляційний суд зобов`язаний мотивувати свій висновок в ухвалі при обговоренні заявленого клопотання або в ухваленому судовому рішенні. \~ \~ \~ \~Ураховуючи вищенаведений аналіз поданих позивачем доказів, приписів чинного законодавства та правових позицій Верховного Суду, які є обов`язковими до застосування, суд дійшов висновку, що матеріали справи не містять належних і допустимих доказів на підтвердження того, що попередниками позивача на користь відповідача були перераховані кошти. \~ \~ \~ \~З огляду на викладене суд вважає безпідставними вимоги позивача про стягнення з [PERSON] заборгованості за кредитним договором, у зв`язку з чим у задоволенні позовних вимог слід відмовити. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог та інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову на відповідача, у разі відмови в позові - на позивача, отже судовий збір відшкодуванню не підлягає. \~ \~ \~ \~

Outcome: dismissed