Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-15 00:00:00

Позивач через адвоката Віданову О.В. в березні 2024 через систему «Електронний суд» звернувся до суду з вищевказаним позовом до відповідача. В обґрунтування позову вказує, що [INFO] помер його батько [PERSON] - [PERSON] . Після смерті батька залишилася квартира [ADDRESS] . Позивач є єдиним сином [PERSON] , інших спадкоємців першої черги немає, за відкриттям спадщини після смерті померлого [PERSON] ніхто не звертався. Після смерті батька звернувся до Другої київської державної нотаріальної контори та прийняв спадщину. Відповідно до Інформаційної довідки, виданої Комунальним підприємством Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» КВ-2023 No 40267 від 18.01.2024 року, яка міститься в матеріалах спадкової справи, квартира [ADDRESS] , на праві власності зареєстрована за: [PERSON] , [PERSON] (в рівних долях) на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого КП «Служба замовника житлово-комунальних послуг» Оболонського району м. Києва 01.11.2005 та зареєстрованого в Бюро 11.11.2005 за реєстровим №738. Після смерті [PERSON] , [PERSON] успадкував частину вищезазначеної квартири, що підтверджується Свідоцтвом про право на спадщину за законом від 28.11.2016р. На цю частину 16 січня 2024 року Позивач отримав дублікат, після чого звернувся до Другої київської державної нотаріальної контори за оформленням спадщини. Зважаючи на те, що на частину квартири є правовстановлюючий документ, а саме: свідоцтво про право на спадщину за законом від 28.11.2016р., нотаріус прийняв документи для оформлення спадщини на таку частину квартири. Проте, правовстановлюючий документ на другу половину квартири, а саме: Свідоцтво про право власності на житло, виданого КП «Служба замовника житловокомунальних послуг» Оболонського району м. Києва 01.11.2005 та зареєстрованого в БТІ 11.11.2005 за реєстровим №738, було втрачене, у зв`язку з чим, 13.03.2024р. Позивач отримав від нотаріуса Постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій у зв`язку з відсутністю документів, що посвідчують право власності померлого - [PERSON] на частину квартири [ADDRESS] , у зв`язку з чим звернувся до суду за захистом своїх прав. Посилаючись на ст. 1217, 1218, 1220, 1222, 1223, 1261, 1268, 1270 Цивільного кодексу України просить суд визнати право власності у порядку спадкування за законом після смерті батька [PERSON] на 1/2 (одну другу) частини квартири [ADDRESS] . Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу передано судді Яценко Н.О. Ухвалою від 15.04.2024 позовну заяву залишено без руху. 24.05.2024 року на адресу суду надійшла позовна заява на виконання ухвали від 15.04.2024 року. Ухвалою від 24.05.2024 року відкрито провадження по справі та розгляд справи призначено в загальному позовному провадженні. Ухвалою від 24.05.2024 року витребувано копію спадкової справи щодо майна померлого [PERSON] 06.06.2024 року до суду надійшла копія спадкової справи щодо майна померлого [PERSON] 30.07.2024 року по справі проведено підготовче засідання, про що Київська міська рада була повідомлена 29.05.2024 року, проте представник участі у справі не приймав, відзив на позов не надав. Про судове засідання призначене на 23.09.2024 року на 10 год. відповідач повідомлений шляхом направлення судової повістки на електронну адресу 14.08.2024 року. 20.09.2024 року до суду надійшло клопотання відповідача про зобов`язання позивача надіслати додатки до позовної заяви Київській міській раді, як відповідачу у справі № 756/3728/24, проте клопотання про відкладення судового засідання подано не було. Разом з тим як убачається з матеріалів справи позивач звернувся до суду з позовом через електронний суд 22.03.2024 року та надав суду разом з позовною заявою квитанцію № 776703 про доставку документів до зареєстрованого Електронного кабінету користувача ЄСІТС Київської міської ради, а саме позовної заяви з додатками. Позовна заява на виконання ухвали суду від 15.04.2024 року направлена також до електронного кабінету відповідача 24.05.2024, що свідчить про виконання вимог закону позивачем. В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримувала, з обставин викладених у позові та просила суд позов задовольнити. Відповідач явку свого представника до суду не забезпечив, причини неявки також суду не повідомлено, а тому суд вважає за можливе провести розгляд справи без участі відповідача. Третя особа в судове засідання не з`явилася, про розгляд справи повідомлені належним чином, надійшла заява про розгляд справи без участі їх представника. Суд вважає за можливе провести розгляд справи без участі представника третьої особи. Вислухавши пояснення представник позивача, дослідивши письмові докази по справі, суд доходить до наступного висновку. [INFO] помер [PERSON] . Після його смерті відкрилася спадщина, яка складається з квартири за адресою, [ADDRESS] . Позивач є сином [PERSON] , інших спадкоємців першої черги немає, про що свідчить спадкова справа щодо майна спадкодавця. Рішенням Оболонського районного суду міста Києва від 30 жовтня 2023 року у справі за позовом [PERSON] до Київської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини позивачу визначено додатковий строк в два місяці з дня набрання рішення законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] , померлого [INFO] . Після смерті батька позивач звернувся до Другої київської державної нотаріальної контори та прийняв спадщину. Відповідно до Інформаційної довідки, виданої Комунальним підприємством Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» КВ-2023 No 40267 від 18.01.2024 року, яка міститься в матеріалах спадкової справи, квартира [ADDRESS] , на праві власності зареєстрована за: [PERSON] , [PERSON] (в рівних долях) на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого КП «Служба замовника житлово-комунальних послуг» Оболонського району м. Києва 01.11.2005 (розпорядження №2943) та зареєстрованого в Бюро 11.11.2005 за реєстровим №738. Після смерті [PERSON] , [PERSON] успадкував частину вищезазначеної квартири, що підтверджується Свідоцтвом про право на спадщину за законом від 28.11.2016р..На цю частину 16 січня 2024 року позивач отримав дублікат, після чого звернувся до Другої київської державної нотаріальної контори за оформленням спадщини. Зважаючи на те, що на частину квартири є правовстановлюючий документ, а саме: свідоцтво про право на спадщину за законом від 28.11.2016р., нотаріус прийняв документи для оформлення спадщини на таку частину квартири. Проте, правовстановлюючий документ на другу половину квартири, а саме: Свідоцтво про право власності на житло, виданого КП «Служба замовника житловокомунальних послуг» Оболонського району м. Києва 01.11.2005, зареєстрованого в БТІ 11.11.2005 за реєстровим №738, було втрачене, у зв`язку з чим, 13.03.2024р. позивач отримав від нотаріуса Постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій у зв`язку з відсутністю документів, що посвідчують право власності померлого - [PERSON] на частину квартири [ADDRESS] . Відповідну до ст.16 ЦК України визнання права є одним із способів захисту цивільних прав та інтересів, що підлягають захисту судом. Згідно ст. 328 ЦК України право власності вважається набутим правомірно, якщо інше право не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. За правилами ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Згідно ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ч. 1 ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ч. 2 ст. 1220 ЦК України, часом відкриття спадщини є день смерті особи. Згідно ч.1 ст. 1296 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину може одержати свідоцтво про право на спадщину. Частиною 3 ст. 1296 цього Кодексу передбачено, що відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Згідно ст. 1268 ч.5 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Відповідно до правил статей 316, 328 ЦК України: правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб; право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Пунктом 23 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 за № 7 передбачено, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Згідно з інформаційним листом від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», статтею 1218 ЦК України встановлено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об`єкти нерухомості, в тому числі житловий будинок, інші споруди, земельну ділянку є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством України порядку. Для набуття права власності у встановленому законодавством порядку спадкоємець повинен здійснити дії, які необхідні для набуття права власності на визначене нерухоме майно. Якщо нотаріусом обґрунтовано відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, виникає цивільно-правовий спір, що підлягає розгляду у позовному провадженні. Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку. Відповідно до ст. 392 ЦК України, власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати документа, який засвідчує його право власності. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 18 січня 2023 року у справі № 466/1403/20 (провадження № 61-10035св22) зазначено, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. У відповідності до вимог ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно ст.ст. 81, 83 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. На підставі ст.89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Згідно зі ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. З огляду на положення ст. 15 ЦК України вирішення вимог про визнання права власності на спадкове майно можливе лише у разі відмови нотаріуса у видачі свідоцтва про право власності на спадщину. У зв`язку з тим, що Позивачу нотаріусом відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті батька, а саме на 1/2 (одну другу) частини вищезазначеної квартири, та існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку у зв`язку із втратою правовстановлюючого документу на квартиру, то такі права Позивача підлягають захисту шляхом визнання за ним права власності на частини квартири в порядку спадкування за законом після смерті батька в судовому порядку, оскільки в іншому порядку позивач позбавлений можливості оформити право власності на частину спадкового майна. З огляду на викладене, суд доходить до висновку про задоволення позову, як законного та обґрунтованого. На підставі викладеного та

Outcome: approved