Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-21 00:00:00

У травні 2024 року [PERSON] звернувся до суду із позовом до Ніжинської міської ради про визначення додаткового строку в 2 місяці для подання заяви про прийняття спадщини після дочки [PERSON] , яка померла [INFO] . Позов обгрунтований тим, що після смерті дочки [PERSON] , яка трагічно загинула [INFO] разом зі своїм сином [PERSON] , [INFO] , в м.Оні Грузія, поховання яких відбулось в Україні тільки [INFO] , відкрилась спадщина, зокрема на частину квартири [ADDRESS] . У зв`язку з емоційним станом позивача після смерті дочки та внука, необхідністю догляду за хворою дружиною [PERSON] , яка є особою з інвалідністю 2-ї групи, введенням воєнного стану в Україні, в зв`язку з чим декілька разів змінювались положення закону про перебіг строку для прийняття спадщини, та враховуючи значну відстань місця проживання спадкоємця та спадкодавця, яка була зареєстрована в Бучанському районі Київської області, останній не мав змоги у 6-місячний строк звернутись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, що є поважною причиною для визначення додаткового строку для прийняття спадщини після [PERSON] .. Просить позов задовольнити. Ухвалою суду від 21 серпня 2024 року за результатами підготовчого провадження, під час якого відзив чи заперечення відповідачем не подані, справу призначено до судового розгляду по суті. Відповідно до клопотання від 21 жовтня 2024 року представник позивача адвокат Чеховська Д.Р. позов підтримує, судовий розгляд просить провести за відсутності її та позивача. Представник відповідача Ніжинської міської ради та приватний нотаріус Клімішина М.І., як третя особа згідно з позовом, у судове заісдання не з`явились без повідомлення причин, клопотання про відкладення судового розгляду відсутні. Інші заяви, клопотання учасників судового розгляду станом на 22 жовтня 2024 року відсутні. Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу в порядку ч.2 ст.247 ЦПК України не здійснюється. Фактичні обставини та мотиви, з яких виходить суд, із застосованими нормами права. Позивачем по справі є [PERSON] , [INFO] , дочкою якого є [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] в м.Оні Грузія, і яка згідно з інформацією Виконавчого комітету Ірпінської міської ради Київської області від 10 травня 2024 року на час смерті була зареєстрована в [ADDRESS] , разом з нею на час смерті був зареєстрований її син [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] в м.Оні Грузія. Обставини трагічної загибелі [PERSON] разом із своїм сином [PERSON] [INFO] в м.Оні Грузія сторонами під час судового розгляду не оспорюються. Відповідно до копій матеріалів спадкової справи після [PERSON] (спадкова справа заведена приватним нотаріусом Бучанського районного нотаріального округу Київської області Клімішиною М.І.) наявна заява позивача [PERSON] про прийняття спадщини своєї дочки [PERSON] та постанова нотаріуса від 10 травня 2024 року про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом через пропущення 6-місячного строку для подачі заяви про прийняття спадщини після [PERSON] .. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч.3 ст.1222, ч.1 ст.1220, ч.1 ст.1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст.1269 ЦК України). Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно з ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч.3 ст.1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Судом встановлено, що позивачу [PERSON] , 1955 року народження, об`єктивно було складно перенести трагічну загибель дочки та внука в іншій країні, що безумовно негативно вплинуло і на його психоемоційний стан, зокрема і в умовах воєнного стануна території України з 24 лютого 2022 року, також останній за місцем свого проживання в [ADDRESS] , здійснює догляд за своєю дружиною [PERSON] , [INFO] , яка з 09 березня 2011 року є особою з інвалідністю 2-ї групи. Також місце проживання та реєстрації померлої [PERSON] в м.Ірпінь Бучанського району Київської області, що становить значну відстань від місця проживання позивача в м.Ніжині Чернігівської області, що в свою чергу також об"єктивно перешкодило йому своєчасно звернутись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини своєї дочки, що у сукупності є поважними причинами, у зв`язку з чим судом встановлені підстави для задоволення позовних вимог та визначення додаткового строку терміном два місяці для подання відповідної заяви до нотаріуса. Також судом враховуються положення ст.2 ЦПК України-завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, у тому числі, у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи. Дотримання принципу справедливості судового розгляду є надзвичайно важливим під час розгляду судових справ, оскільки його реалізація слугує гарантією того, що сторона, незалежно від рівня її фахової підготовки та розуміння певних вимог цивільного судочинства, матиме можливість забезпечити захист своїх інтересів. Як зазначив Європейський суд з прав людини при застосуванні процедурних правил, національні суди повинні уникати як надмірного формалізму, який буде впливати на справедливість процедури, так і зайвої гнучкості, яка призведе до нівелювання процедурних вимог. Аналіз практики Верховного Суду показує, що, окрім принципів цивільного права- справедливості, добросовісності та розумності, суд касаційної інстанції у окремих своїх постановах керується аксіомою цивільного судочинства: «Placuit in omnibus rebus praecipuum esse iustitiae aequitatisque quam stricti iuris rationem», яка означає «у всіх юридичних справах правосуддя й справедливість мають перевагу перед строгим розумінням права». Також при розгляді справи суд виходить виключно із тих доказів, що надані сторонами під час судового розгляду із врахуванням змагальності сторін та свободи в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Встановлені судом обставини, які є підставою для задоволення позову, сторонами не спростовувались і не заперечувались, судом надана можливість відповідачу представити свою позицію по справі за умов, які не ставлять його в істотно несприятливе становище у порівнянні з іншою стороною. Також при розгляді справи суд враховує, що усправах про спадкування щодо визначення додаткового строку для прийняття спадщини нотаріуси не є заінтересованими особами і не повинні залучатися до участі у справі, оскільки відсутня їх юридична заінтересованість в результатах розгляду справи судом і реалізації прийнятого по ньому рішення.

Outcome: approved