Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-22 00:00:00

Позивач звернулась до суду із позовом до [PERSON] про відшкодування матеріальної, завданої внаслідок залиття, у якому просить стягнути з відповідач матеріальну шкоду завдану внаслідок залиття на її користь в розмірі 32 745 грн., витрати пов`язані із проведення оцінки майна у розмірі 6000 грн., витрати на правничу допомогу в розмірі 9000 грн. та 1211,20 грн. судового збору. Свої вимоги позивач обґрунтовує наступним. Позивач проживаю та зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , в жовтні 2023 року, хотіла розпочати ремонт в кімнаті, запросила будівельників, проте в процесі визначення обсягу робити виявила пляму в правому куті кімнати над шафою у спальній кімнаті біля вікна. З метою визначення причин, які стали підставами його виникнення позивач прийняла рішення звернутися до Компанії з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» Житлова експлуатаційна дільниця №409. За результатами звернення до позивача прибула комісія Компанії з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» Житлова експлуатаційна дільниця №409, та почала обстеження в ході якого було зафіксовано, що пляма яка утворилась у позивача виникла з вини сусіда зверху [PERSON] . У відповідача також було проведено обстеження за результатами якого було складено Акт б/н від 07.12.2024. Працівниками ЖЕД №409 проведено обстеження квартири відповідача та виявлено, що в одній кімнаті, в правому куті біля вікна, на стелі та стінах виявлено руді вологі плями з неприємним запахом, причиною яких є котячі відходи (екскременти та моча), що знаходяться на підлозі в правому куті кімнати вище розташованої квартири [ADDRESS] та просочуються в нижче розташовану квартиру [ADDRESS] . В зв`язку з довготривалим накопиченням котячих відходів прогнив паркет в кімнаті мешканця квартири [ADDRESS] , спостерігається жахливий неприємний запах. Висновки і рекомендації комісії: мешканцю квартири [ADDRESS] надано припис, щодо заміни паркету в куті своєї квартири та прибирання котячих відходів для подальшого унеможливлювання протікання в нижче розташовану квартиру [ADDRESS] ». Відповідно до результатів визначення вартості матеріального збитку, що нанесений власнику майна, внаслідок пошкодження квартири позивача на дату оцінки складає 32 745,00 грн. Ухвалою судді Дніпровського районного суду м. Києва від 12.03.2024 року відкрито провадження у справі, розгляд якої вирішено проводити у порядку спрощеного позовного провадження з повідомлення сторін. Позивач в судове засідання не з`явилась. Від позивача надійшла заява про розгляд справи у її відсутність, на позові наполягає. Просить слухати справу у її відсутність. Відповідач в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду повідомлявся належним чином. Копію ухвали про відкриття провадження та копію позовної заяви з додатками отримав особисто 13.04.2024 року. 20.05.2024 року відповідач особисто з`явився в судове засідання. На останнє судове засідання повідомлений лежним чином. У відповідності до статей 174, 178 ЦПК України відповідач не скористався своїм процесуальним правом та не направив суду відзив на позовну заяву, із викладенням заперечень проти позову. Суд, вивчивши матеріали справи, дослідивши письмові докази, оцінивши докази кожен окремо та в їх сукупності, повно, об`єктивно та всебічно з`ясувавши обставини справи, приходить до наступного висновку. Перевіряючи обставини справи судом встановлено, квартира [ADDRESS] належить на праві власності [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про право власності на житло. Квартира [ADDRESS] перебуває у приватній власності, що підтверджується копією листа Дніпровської районної в м.Києві державної адміністрації від 11.01.2024 року. В даний квартирі зареєстрований та проживає [PERSON] . З акту складеного ЖЕД -409 від 07.12.2023 року вбачається, що працівниками ЖЄД- 409 проведено обстеження квартири [ADDRESS] та виявлено, що в одній кімнаті в правому куті біля вікна, на стелі та стінах виявлено руді вологі плями з неприємним запахом, причиною яких є котячи відходи (екскременти та моча), що знаходяться на підлозі в правому куті кімнати вище розташованої квартири [ADDRESS] та просочуються в нижче розташовану квартиру [ADDRESS] . В зв`язку з довготривалим накопиченням котячих відходів прогнив паркет в кімнаті мешканця квартири [ADDRESS] , спостерігається жахливий неприємний запах. Мешканцю квартири [ADDRESS] надано припис, щодо заміни паркету в куті свої кімнати та прибиранню котячих відходів для подальшого унеможливлювання протікання в нижче розташовану квартиру [ADDRESS] . Відповідно до ч. 3 ст. 386 ЦК України, власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди. Відповідно до ч. 1,2 ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Отже, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Відповідно до ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень ЦК України щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. Відповідно до частин четвертої та п`ятої статті 319 ЦК України власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. За статтею 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до статті 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Відповідно до ч.ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Положеннями статті 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). На спростування своєї вини в спричиненні шкоди позивачу відповідачем не надано жодного доказу. Отже, суд вважає, що шкода, завдана позивачу, з вини відповідача. Також відповідачем не надано жодного доказу на спростування розміру матеріального збитку. Зі звіту про визначення матеріальних збитків, що нанесені власнику майна, внаслідок пошкодження трьохкімнатної квартири, що розташована за адресою: [ADDRESS] вбачається, що вартість матеріального збитку на дату оцінки складає 32 745 грн. Таким чином, суд, оцінюючи, належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню. Розподіл судових витрат слід здійснити відповідно до ст. 141 ЦПК України. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Таким чином, судовий збір в розмірі 1211,20 грн. підлягає стягненню з відповідача в користь позивача. Що стосується витрат на проведення оцінки майна в розмірі 6 000 грн., то дані витрати не підлягають відшкодуванню. До матеріалів справи додано рахунок-фактуру на оплату послуг експерта, проте доказів понесення даних витрат суду не подано. Відповідно до ст. 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. Згідно зі ст.ст.133,137 ЦПК України та ст. 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» судові витрати на правничу допомогу, це фактично понесені стороною і документально підтверджені витрати, пов`язані з наданням цій стороні правової допомоги адвокатом або іншим спеціалістом в галузі права при вирішенні цивільної справи в розумному розмірі з урахуванням витраченого адвокатом часу. Доказів поселення витрат, пов`язаних з правничою допомогою, суду не надано, що є підставою для відмови у стягнення даних витрат. На підставі викладеного,

Outcome: approved