Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-13 00:00:00

Позивачка [PERSON] звернулась\~з позовом\~до Горохівської\~міської ради\~Луцького району\~Волинської області про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Свій позов\~обґрунтовує тим,\~що [INFO] померла\~її мати\~ [PERSON] ,\~після смерті\~якої відкрилась\~спадщина на\~належне їй\~майно.\~Спадкоємцями є\~позивачка та\~брат,\~однак останній\~не прийняв\~спадщину.\~Позивачка вказує,\~що своєчасно\~спадщину після\~смерті матері\~вона не\~прийняла у\~зв`язку з\~тим,\~що відразу\~після її\~смерті виїхала\~за межі\~України на\~роботу,\~де перебувала\~до 25\~червня 2024\~року.\~Протягом липня\~2024\~року були\~значні перебої\~з енергопостачанням,\~внаслідок чого\~не змогла\~потрапити до\~нотаріуса.\~В кінці\~липня 2024\~року позивачка\~проходила курс\~лікування в\~Горохівській центральній\~районній лікарні.\~З врахуванням наведеного та на підставі ст. 1272 ЦК України, остання просить визначити додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Ухвалою судді Горохівського районного суду Волинської області від 03.09.2024 року відкрито провадження у даній справі, вирішено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження. Ухвалою Горохівського районного суду Волинської області від 03.09.2024 р. за клопотанням позивачки постановлено витребувати у приватного нотаріуса Луцького районного нотаріального округу Волошина С.А. витяг зі спадкового реєстру про наявність спадкових справ до майна померлої [PERSON] , яка померла [INFO] , а також заповітів, посвідчених від її імені, а у випадку заведення спадкової справи на ім`я спадкодавця належним чином завіреної її копії. Протокольною ухвалою суду від 14.10.2024 підготовче провадження закрито, справу призначено до судового розгляду по суті на 14.10.2024 р. Позивачка в судове засідання 14.10.2024 не з`явилась, у письмовій заяві просила справу розглядати без її участі, позов задовольнити. Представник відповідача Горохівської міської ради Луцького району Волинської області в судове засідання не з`явився, у заяві, яка надійшла до суду 10.09.2024 р., останній позов визнав, просив розгляд справи проводити без його участі. Розгляд справи здійснювався за відсутності осіб, які беруть участь у справі, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що відповідає вимогам ч.2 ст.247 ЦПК України. Дослідивши письмові докази у справі, суд дійшов висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (частини 1 та 2 ст. 1220 ЦК України). Судом встановлено, що [PERSON] померла [INFO] (а.с.11). Загальні положення про спадкування визначені главою 84 ЦК України. Відповідно до ст.\~1216\~Цивільного кодексу\~України (далі ЦК України) спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно з ст.\~1217\~ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України). Відповідно до ч.1 ст.1223\~ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Як встановлено судом, [PERSON] все своє майно, що буде належати їй на день її смерті, де б воно не знаходилось і з чого б не складалось, а також все те, що вона за законом буде мати право заповіла позивачці [PERSON] , [INFO] , про що склала заповіт, який було посвідчено державним нотаріусом Горохівської державної нотаріальної контори Волинської області, зареєстровано в реєстрі за №1041. [PERSON] є дочкою спадкодавиці [PERSON] , про що як докази свідчать свідоцтво про народження серії [NUMBER] , відповідно до якого матір`ю [PERSON] є [PERSON] , свідоцтво про шлюб серії [NUMBER] , згідно якого [PERSON] після укладення шлюбу змінила прізвище на « [PERSON] ». Факт належності спадкодавиці [PERSON] спадкового майна, зокрема земельної ділянки, яка знаходиться на території м.Горохова Горохівської міської ради, стверджується Державним актом на право приватної власності на землю IV-ВЛ №010049. Будучи спадкоємцем за заповітом після смерті матері [PERSON] , позивачка звернулась 28 серпня 2024 року з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом до приватного нотаріуса Луцького районного нотаріального округу Волинської області Волошина С.А. Проте, приватний нотаріус у постанові про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 28.08.2024 р. №93/02-31 відмовив [PERSON] у вчиненні нотаріальної дії, а саме видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на майно, яке належало спадкодавцю. У постанові приватний нотаріус зазначив, що заяви про прийняття спадщини до нотаріальних установ у встановлені законом строки, а саме до 22.08.2024 р., [PERSON] подано не було. 12.09.2024 р. на запит суду надійшла спадкова справа №151/2024 до майна померлої [INFO] [PERSON] , відповідно до якої, [PERSON] після смерті останньої подавала заяву про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом. Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) №78313736 від 11.09.2024 р. заповіт від імені [PERSON] чинний та зареєстрований в реєстрі нотаріальних дій за №1041. Інші спадкоємці із заявами про прийняття спадщини до нотаріуса у встановлений строк не звертались. Із довідки відділу «Центр надання адміністративних послуг» Горохівської міської ради Луцького району Волинської області від 28.08.2024 р. №444/10-13/2-24 вбачається, що за адресою: [ADDRESS] , була зареєстрована одна [PERSON] , [INFO] . Отже,\~позивачка є\~єдиним спадкоємцем\~за заповітом,\~яка претендує\~на спадкове\~майно [PERSON] , інших спадкоємців, які прийняли спадщину, судом не встановлено. Частинами 1 та 2 ст.\~1269\~ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України). Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини визначені ст. 1272 ЦК України. Відповідно до ч. 1 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Разом з тим, ч. 3 ст.\~1272\~ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч. 3 ст.\~1272\~ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Крім того, при розгляді справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. В пункті 24 постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України №7\~від 30\~травня 2008\~року «Про\~судову практику\~у справах\~про спадкування» роз`яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Звертаючись до суду з цим позовом, позивачка свої вимоги обґрунтовувала тим, що у встановлений законом шестимісячний строк вона не звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] у зв`язку з перебуванням за межами України, перебоями з енергопостачанням, лікуванням в Горохівській центральній районній лікарні. Як докази позивачка долучила до матеріалів справи копію закордонного паспорта серії [NUMBER] з відміткою про перетин державного кордону 29.02.2024 р., прибула 25.06.2024 р., довідкою комунального підприємства «Горохівська багатопрофільна лікарня» від 29.08.2024 р. №1404/1.21/2-24, відповідно до якої [PERSON] перебувала на лікуванні в даному закладі з 24.07.2024 р. по 29.07.2024 рік. Відповідно до ч.1 ст.81\~ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу. Відповідно до статті 1 Першого протоколу до Конвенції про\~захист прав\~людини і\~основоположних свобод (далі - Перший протокол, Конвенція) кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Предметом безпосереднього регулювання статті 1 Першого протоколу є втручання держави в право на мирне володіння майном, зокрема, й позбавлення особи права власності на майно шляхом його витребування на користь держави. Відповідно до ч. 5 ст.1268 та ч. 3 ст. 1296\~ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини, а відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Оцінюючи доводи позивачки та надані нею докази в обґрунтування позовних вимог, суд вважає, що причини пропуску встановленого законом шестимісячного строку є поважними. Крім того, суд враховує, що визнання поважними причин пропуску позивачкою строку для подання заяви про прийняття спадщини та визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини не буде порушувати права та законні інтереси інших осіб, суперечити принципам законності, добросовісності, розумності та справедливості (ст. 3 ЦК України). Матеріалами справи встановлено, що позивачка після смерті [PERSON] претендує на належне останній спадкове майно як спадкоємиця за заповітом. Відповідач Горохівська міська рада Луцького району Волинської області проти задоволення позовних вимог не заперечила. Водночас, відмова у задоволенні позову, за наявності встановлених судом обставин, була б непропорційним втручанням у право особи на мирне володіння майном. У своєму позові [PERSON] не наполягає на стягненні судових витрат, а тому розподіл судових витрат у даній справі не здійснюється. Враховуючи вищенаведене, на підставі статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст.ст. 3, 1268-1272 Цивільного кодексу України,

Outcome: approved