Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-13 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до Акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» (далі відповідач, АТ «Криворізький залізорудний комбінат», АТ «Кривбасзалізрудком», АТ «КЗРК») про відшкодування моральної шкоди, завданої працівнику внаслідок ушкодження здоров`я, посилаючись на те, що він працював на\~ на підприємстві з 01.01.1988 року по 31.12.1989 року кріпильником в підземних умовах на дільниці №18 підприємства відповідача, де отримав професійне захворювання хронічну дискогенну поперекову-крижову полірадикулопатію з помірним статикодинамічним синдромом, за фактом чого було складено відповідний акт розслідування хронічного професійного захворювання (отруєння) від 10.04.1997 року. Випискою ЛТЕК від 19.06.1997 року позивачу було первинно встановлено 20% втрати професійної працездатності за хронічною дискогенною поперековою-крижовою полірадикулопатією з помірним статикодинамічним синдромом. Випискою МСЕК від 25.06.2013 року позивачу повторно встановлено 25% втрати професійної працездатності за хронічною дискогенною поперековою-крижовою полірадикулопатією з помірним статикодинамічним синдромом безстроково, визначено потребу в санаторно-курортному лікуванні, медикаментозному лікуванні, забезпеченні виробами медичного призначення. Вважає, що з вини підприємства, яке не створило безпечних умов праці, позивач втратив своє здоров`я, чим йому завдана моральна шкода, яка полягає в тому, що він не має змоги вести звичне життя. Позивач відчуває постійний біль та обмеження рухів, що викликає в нього переживання, страждання, стрес, депресію. Розмір завданої моральної шкоди позивач оцінює в 298200,00 гривень, які просить суд стягнути з відповідача. Ухвалою суду від 16 серпня 2024 року при відкритті провадження у справі судом було вирішено проводити розгляд у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними матеріалами справи. У поданому 09 вересня 2024 року відзиві представник АТ «Криворізький залізорудний комбінат», не визнаючи заявлені позовні вимоги, зазначила, що з Акту розслідування хронічного професійного захворювання від 10.04.1997 року не вбачається вини відповідача у виникненні професійного захворювання у [PERSON] . Тому вважають, що АТ «Криворізький залізорудний комбінат» є неналежним відповідачем даної цивільної справи. Окрім того, [PERSON] звертався до суду з аналогічним позовом до ПрАТ «Суха Балка» про стягнення моральної шкоди, завданої професійним захворюванням, позов задоволений. Ухвалою суду від 10 вересня 2024 року судом призначений розгляд справи в порядку спрощеного провадження з повідомленням сторін у судовому засіданні. Позивач в судове засідання не з`явився, повідомлений належним чином про час та місце проведення розгляду справи, надав клопотання про розгляд справи у його відсутність, у якому позовні вимоги підтримав та просив задовольнити. Статтями 43, 211 ЦПК України передбачено, що прийняття участі в судовому засіданні є правом сторони, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Представник відповідача в судовому засіданні просила суд відмовити у задоволенні позовних вимог, у зв`язку з тим, що позивачем невірно визначений відповідач. Вислухавши представника відповідача, перевіривши матеріали справи, вирішивши питання чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються, чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження, які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин, яку правову норму належить застосувати до цих правовідносин, суд вважає, що поданий позов не може бути задоволено, виходячи з наступних міркувань. У відповідності до ст.\~4,\~5 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України. Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що [PERSON] працював на\~ПрАТ «Суха Балка»\~за різними професіями у шкідливих умовах праці, а саме у періоди з 14.05.1982 по 02.07.1982, з 07.09.1982 по 18.12.1982, з 14.03.1983 по 26.04.1983, з 04.06.1986 по 31.12.1987, з 01.01.1990 по 23.04.1997 та з 01.01.1988 по 31.12.1989 кріпильником в підземних умовах на дільниці №18 треста «Кривбасшахтопроходка». (а. с.16-17) 10.04.1997 року було складено Акт №11 розслідування хронічного професійного захворювання (отруєння) [PERSON] , складений на ВАТ «Суха Балка», з якого вбачається встановленого у останнього професійного захворювання хронічної дискогенної поперекової-крижової полірадикулопатії з помірним статикодинамічним синдромом. Причиною професійного захворювання в акті зазначено роботу в умовах фізичного перенапруження, вимушеної пози та підвищеної вологості. Обставиною виникнення професійного захворювання зазначено працю підземним кріпильником. Причиною виникнення професійного захворювання є робота на протязі 9 років та 5 місяців в умовах фізичного перевантаження. (а. с. 14 -15) За Випискою ЛТЕК від 19.06.1997 року позивачу було первинно встановлено 20% втрати професійної працездатності за хронічною дискогенною поперековою-крижовою полірадикулопатією з помірним статикодинамічним синдромом. Випискою МСЕК від 25.06.2013 року позивачу повторно встановлено 25% втрати професійної працездатності за хронічною дискогенною поперековою-крижовою полірадикулопатією з помірним статикодинамічним синдромом безстроково, визначено потребу в санаторно-курортному лікуванні, медикаментозному лікуванні, забезпеченні виробами медичного призначення. (а. с. 10-13) Судом у рішенні Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 06 серпня 2024 року за позовом [PERSON] \~до \~ПрАТ\~«Суха Балка» про\~відшкодування моральної\~шкоди,\~завданої працівнику\~внаслідок ушкодження\~здоров`я, відображено,\~що він\~ працював\~на протязі\~9\~років та\~5\~місяців на\~ПрАТ «Суха\~Балка» в умовах фізичного перевантаження, що є причиною виникнення професійного захворювання. Також вказано, що «Вирішуючи питання про покладення відповідальності за завдану позивачу моральну шкоду на відповідача, суд виходить з того, що професійні захворювання виникли у позивача під час його роботи у відповідача, що підтверджується Актом №11 розслідування хронічного професійного захворювання (отруєння) від 10.07.1994 року. За таких обставин суд вбачає, що\~ПрАТ «Суха Балка»\~повинно нести відповідальність за заподіяну [PERSON] моральну шкоду спричинену професійним захворюванням хронічною дискогенною поперековою-крижовою полірадикулопатією з помірним статикодинамічним синдромом.». Суд встановив, що позивачу [PERSON] заподіяне професійне захворювання у зв`язку із виконанням ним трудових обов`язків ПрАТ «Суха Балка». Доказів того, що професійне захворювання виникло під час роботи на підприємстві відповідача АТ «Криворізький залізорудний комбінат» позивачем не надано. Відповідно до частини першої та пунктів 1, 2 частини другої\~статті\~23\~\~ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. Згідно із частиною першою статті 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Відповідно до частин першої та другої статті 153 КЗпП України, на всіх підприємствах, в установах, організаціях створюються безпечні і нешкідливі умови праці. Забезпечення безпечних і нешкідливих умов праці покладається на власника або уповноважений ним орган. Статтею 237-1 КЗпП України передбачено, що відшкодування власником або уповноваженим ним органом моральної шкоди працівнику провадиться у разі, якщо порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя. Відповідно до загальних підстав відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Отже, наявність шкоди ще не породжує абсолютного права на її відшкодування будь-якою особою, так як необхідно довести наявність усіх складових цивільно-правової відповідальності, правильно визначивши суб`єкта такої відповідальності. Даний висновок суду узгоджується з позицією Верховного Суду, викладений у Постанові від 13.09.2019 року у справі №755/18455/17, провадження №61-39253св18. Відповідно до ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. \~Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності \~. Відповідно до\~ст. 81 ЦПК України,\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Як встановив суд, причинами виникнення професійного захворювання є робота [PERSON] на протязі\~9\~років та\~5\~місяців в\~умовах фізичного\~перевантаження на\~ ПрАТ\~«Суха Балка», про що відображено в Акті від\~ №11\~ розслідування\~хронічного професійного\~захворювання (отруєння)\~від 10.04.1997 року та рішенні Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 06 серпня 2024 року за позовом [PERSON] до \~ПрАТ «Суха Балка» про відшкодування моральної шкоди, завданої працівнику внаслідок ушкодження здоров`я. При цьому, матеріали справи не містять доказів протиправності дій або бездіяльності Акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат», внаслідок яких [PERSON] заподіяна моральна шкода у зв`язку з професійним захворюванням з наступним встановленням втрати професійної працездатності. Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, про те, що позивачем недоведена вина відповідача у заподіянні моральної шкоди, а тому позов задоволенню не підлягає. Оскільки позивач звільнений від сплати судового збору, а в задоволенні позову відмовлено, то відповідно до положень ст.141 ЦПК України судові витрати слід компенсувати за рахунок держави.

Outcome: dismissed