Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-23 00:00:00

До Києво-Святошинського районного суду Київської області звернувся [PERSON] із заявою про встановлення факту родинних відносин, заінтересовані особи: Городківська сільська рада, [PERSON] , [PERSON] . У своїй заяві Заявник [PERSON] стверджує, що він та [PERSON] , [INFO] , є родичами першого ступеня споріднення, а саме як син та мати. Однак документи, що підтверджують їхні родинні зв`язки, мають помилки в написанні прізвища його батьків, де замість прізвища « [PERSON] » в документах про народження Заявника [PERSON] зазначається « [PERSON] ». Крім того, Заявником [PERSON] було замовлено та отримано повний витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження №00045646254 від 21.06.2024 року, яким фактично підтверджуються відомості, внесені до його свідоцтва про народження. Згідно вказаного Витягу, відомості про батьків зазначено наступним чином: -батько - [PERSON] , [INFO] , українець, місце проживання: [ADDRESS] ; -мати - [PERSON] , [INFO] , українка, місце проживання: [ADDRESS] . Підставою запису відомостей про батьків зазначено: актовий запис про шлюб №30 від 23.07.1977 року Городківська сільська рада Крижопільського району Вінницької області. Для документального підтвердження підстави запису відомостей про батьків до уваги Суду також надано Свідоцтво про шлюб (видане повторно) серії [NUMBER] , виданого 06.12.2012 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Крижопільського районного управління юстиції Вінницької області. У відповідності до Свідоцтва про шлюб, 23 липня 1977 року укладено шлюб між [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , про що 23.07.1977 року складено відповідний актовий запис №30. Прізвище після державної реєстрації шлюбу: чоловіка [PERSON] , дружини [PERSON] . Встановлення факту родинних відносин Заявнику потрібно з метою захисту особистих немайнових та майнових прав та встановлення обов`язків, які виникають між батьками та дитиною, а також які виникають у відносинах спадкування, захисту інших майнових та немайнових прав, встановлення обов`язків, які виникають між особами першого ступеня споріднення, передбачених чинними законодавством України. Враховуючи викладене, Заявник просить суд встановити факт родинних відносин між ним [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , як між сином та матір`ю. Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 24 липня 2024 року провадження у справі було відкрито, справу призначено до розгляду у порядку окремого провадження, призначено судове засідання на 24.10.2024 року. Заявник [PERSON] у судове засідання не з`явився, подав письмову заяву про розгляд справи без його участі, просив задовільнити заяву про встановлення факту родинних відносин з підстав викладених у заяві. Заінтересовані особи Городківська сільська рада, [PERSON] , [PERSON] також не з`явилися у судове засідання, про дату та час проведення підготовчого судового засідання були повідомлені належним чином, заяв чи клопотань про поважність причин неявки до суду не надходило. Неявка учасника справи, який належним чином повідомлений про місце, дату і час судового засідання і від якого не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, не перешкоджає його розгляду. За вказаних обставин, суд приходить до висновку про можливість проведення судового засідання за відсутністю учасників судового розгляду, які належним чином повідомлені про дату та час розгляду справи, оскільки наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та прийняття законного і обґрунтованого рішення. Такого висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду при розгляді справи №361/8331/18 від 1 жовтня 2020 року. В зазначеній постанові Верховний Суд виходив з такого: «якщо представники сторін чи інших учасників судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні». Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. У відповідності до ч. 1 ст. 223 ЦПК України суд визнав за можливе проводити розгляд справи без участі відсутніх учасників справи, на підставі наявних у справі доказів. Дослідивши матеріали цивільної справи, з`ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються вимоги, об`єктивно оцінивши докази, що мають значення для вирішення справи по суті, встановивши фактичні дані та відповідні їм правовідносини, суд приходить до такого висновку. Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ст.13, 43, 81 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом; учасники сторін зобов`язані подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Відповідно до п.п. 3,4 ст. 5 ст. 12 ЦПК України, суд сприяє всебічному і повному з`ясуванню обставин справи: роз`яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов`язки, попереджує про наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій і сприяє захисту їхніх прав у випадках встановлених нормами ЦПК України. Відносно надання суду будь-яких інших доказів сторони до суду заяв та клопотань не надавали. Відповідно до пункту 5 частини другої статті 293, частини другої статті 315 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення та від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення. У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 20 червня 2019 року у справі № 632/580/17 (провадження № 61-51сво18) зроблено висновок, що «юридичними фактами є певні факти реальної дійсності, з якими нормою права пов`язується настання правових наслідків, зокрема виникнення, зміна або припинення цивільних прав та обов`язків». У постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 квітня 2019 року у справі №320/948/18 (провадження № 14-567цс18) зроблено висновок, що «[…] у порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, за наявності певних умов. А саме, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Чинне цивільне процесуальне законодавство відносить до юрисдикції суду справи про встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення суб`єктивних прав громадян. Проте не завжди той чи інший факт, що має юридичне значення, може бути підтверджений відповідним документом через його втрату, знищення архівів тощо. Тому закон у певних випадках передбачає судовий порядок встановлення таких фактів. Таким чином, визначальною обставиною під час розгляду заяви про встановлення певних фактів у порядку окремого провадження є те, що встановлення такого факту не пов`язане з наступним вирішенням спору про право цивільне. Під спором про право необхідно розуміти певний стан суб`єктивного права; спір є суть суперечності, конфлікт, протиборство сторін, спір поділяється на матеріальний і процесуальний. Таким чином, виключається під час розгляду справ у порядку окремого провадження існування спору про право, який пов`язаний з порушенням, оспорюванням або невизнанням, а також недоведенням наявності суб`єктивного права за умов, що є певні особи, які перешкоджають у реалізації такого права. Судом встановлено, що [INFO] в с. Городківка Крижопільського району Вінницької області, народився « [PERSON] », про що свідчить копія свідоцтва про народження серія [NUMBER] , видане 01.01.1979 року Городківською сільською радою Крижопільського району (наразі Тульчинський район) Вінницької обл., у відповідності до якого, відомості про батьків зазначено наступним чином: « [PERSON] (українець), [PERSON] (українка)». Крім того, з копії Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до статей 126, 133, 135 Сімейного кодексу України №00045646254 від 21.06.2024 року також вбачається, що, [INFO] в с. Городківка Крижопільського району Вінницької області, народився « [PERSON] », відомості про батьків: батько [PERSON] , [INFO] , українець, місце проживання: [ADDRESS] ; мати - [PERSON] , [INFO] , українка, місце проживання: [ADDRESS] . Разом з тим, судом встановлено, що підставою запису відомостей про батьків зазначено: актовий запис про шлюб №30 від 23.07.1977 року Городківська сільська рада Крижопільського району Вінницької області. У відповідності до Свідоцтва про шлюб (видане повторно) серії [NUMBER] , виданого 06.12.2012 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Крижопільського районного управління юстиції Вінницької області, 23 липня 1977 року укладено шлюб між [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , про що 23.07.1977 року складено відповідний актовий запис №30. Прізвище після державної реєстрації шлюбу: чоловіка [PERSON] , дружини [PERSON] . Крім того, судом встановлено, що станом на дату судового розгляду на ім`я особи, а саме « [PERSON] » видано такі документи: ID-паспорт громадянина України, запис №19580427-04644, документ № [NUMBER] , дата видачі: 10.09.2019 р., орган що видав 0522; довідка про присвоєння ідентифікаційного номера від 28.07.1998 року, відповідно до якої повідомлено що [PERSON] одержала ідентифікаційний номер (РНОКПП) [NUMBER] ; витяг з реєстру територіальної громади №2022/000243112 від 04.08.2022 року, відповідно до якого [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , зареєстрована та проживає за адресою: [ADDRESS] . Також, разом із заявою про встановлення факту родинних відносин Заявником до суду надано письмову заяву [PERSON] від 20 червня 2024 року, засвідченої приватним нотаріусом Тульчинського районного нотаріального округу Вінницької області Носовим Владиславом Володимировичем (зареєстровано в реєстрі за №1154), відповідно до якої, [PERSON] повідомила, що станом на поточну дату має двох повнолітніх дітей (синів), а саме: [PERSON] , [INFO] (паспорт громадянина України серії [NUMBER] , виданий Крижопільським РВ УМВС України в Вінницькій області від 23.06.1995); [PERSON] , [INFO] (паспорт громадянина України серії [NUMBER] , виданий Крижопільським РВ УМВС України в Вінницькій області від 22.04.2002 року). Таким чином судом фактично встановлено, що дані Заявника та його матері різняться в частині даних прізвища, а саме « [PERSON] » та « [PERSON] », інші дані співпадають, що суд вважає різним перекладом, якого допустився орган при реєстрації народження Заявника [PERSON] та видачі свідоцтва про народження серія [NUMBER] , видане 01.01.1979 року Городківською сільською радою Крижопільського району (наразі Тульчинський район) Вінницької обл.. Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» (із змінами, внесених згідно з Постановою Пленуму Верховного Суду України №15 від 25 травня 1998 року), суд може встановлювати факти, що мають юридичне значення. До справ окремого провадження не застосовується вимоги процесуального закону щодо змагальності процесу та меж судового розгляду справи, не діє право на укладення мирової угоди, справа не передається на розгляд третейського суду. Суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину. Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану. Згідно з п.10 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання послуг в органах, що вчиняють нотаріальні дії. Встановлення факту для заявника має юридичне значення, оскільки потрібне з метою подальшої реалізації особистих немайнових та майнових прав, а також та встановлення обов`язків, які виникають між батьками та дитиною (Розділ ІІІ Сімейного кодексу України). Таким чином, суд на підставі належних та допустимих доказів, а також враховуючи те, що заінтересовані особи, заперечень проти задоволення заяви не надали, приходить до висновку, що [PERSON] , [INFO] , є рідним сином [PERSON] , [INFO] .

Outcome: approved