Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-13 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідачів 08 вересня 2023 року позивач звернувся до Міністерства економіки України, Державне підприємство «Дніпропетровський регіональний державний науково-технічний центр стандартизації, метрології та сертифікації» про визнання бездіяльності протиправною, стягнення премії за 2021 роки, в якому просив: -Визнати протиправного бездіяльність Міністерства економіки України, щодо непогодження нарахування генеральному директору державного підприємства «Дніпропетровський регіональний державний науково-технічний центр стандартизації, метрології та сертифікації» [PERSON] премії за підсумками роботи за 2021 рік. -Стягнути з державного підприємства «Дніпропетровський регіональний державний науково-технічний центр стандартизації, метрології та сертифікації», на користь позивача [PERSON] премію за підсумками роботи за 2021 рік у розмірі 348 019 грн. В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що 31 травня 2017 року між ним та Міністерством економіки України, було укладено Контракт № 14, відповідно до якого його було призначено на посаду Генерального директора державного підприємства «Дніпропетровський регіональний державний науково-технічний центр стандартизації, метрології та сертифікації», яке належить до сфери управління Мінекономрозвитку, на термін з 11 червня 2017 року по 11 червня 2019 року. Додатковою угодою № 7 від 03 квітня 2019 року до вказаного контракту строк призначення на посаду подовжено до 10 червня 2020 року. Додатковою угодою № 9 від 01 серпня 2019 року до вказаного контракту строк призначення на посаду подовжено до 10 червня 2021 року. Додатковою угодою № 14 від 17 лютого 2021 року до вказаного контракту строк призначення на посаду подовжено до 10 червня 2022 року. Згідно Наказу по особовому складу Мінекономіки № 49-п від 04 грудня 2022 року трудовий договір продовжено шляхом переукладення з ним контракту на термін та на умовах, визначених контрактом. При цьому контракт № 14 від 31 травня 2017 року укладений Мінекономрозвитку з [PERSON] наказано вважати таким, що припинив свою дію 09 червня 2022 року. 04 травня 2022 року між ним та Міністерством економіки України укладено контракт № 5 на термін з 10 червня 2022 року по 09 червня 2023 року та призначено на посаду Генерального директора державного підприємства «Дніпропетровський регіональний державний науково-технічний центр стандартизації, метрології та сертифікації», яке належить до сфери управління Мінекономрозвитку. 09 червня 2023 року у зв`язку із закінчення строку контракту він звільнився із займаної посади, однак отримавши розрахунок при звільненні дізнався що йому не було нараховано та, відповідно не виплачено премію за підсумками роботи за 2021 рік передбачену контрактом. Тому пославшись на викладенні обставини просив позовні вимоги задовольнити в повному обсязі (т. 1 а.с. 1-8, т. 2 а.с. 85-93). 23\~жовтня 2023\~року від\~представника \~ державного\~підприємства «Дніпропетровський\~регіональний державний\~науково-технічний\~центр стандартизації,\~метрології та\~сертифікації» надійшов\~відзив та 29 лютого 2024 року додаткові пояснення на позовну заяву в якому останній заперечував проти задоволення позовних вимог в частині стягнення з них на користь позивача премії за результатами роботи, оскільки позивачу до отримання розрахунку при звільненні було відомо про відсутність підстав для виплати йому премії так як: в контракті № 14 від 31 травня 2017 (а саме в примітці до додатку 2 «Диференціовані показника преміювання генерального директора державного Дніпростандартметрологія» за результатами роботи за рік») зазначенно: «Умови та розміри виплати премії визначаються нормативно-розпорядчими документами Міністерства»; в додатковій угоді № 5 до контракту № 14 від 31 травня 2017 також є пункт наступної редакції: «премії за підсумками роботи за рік за виконання умов і диференційованих показників, установлених додатком 2 до цього контракту відповідно до розпорядчих документів Мінекономрозвитку»; в п 3.1 контракту № 5 від 04 травня 2022 зазначено: «премії за підсумками роботи за рік за виконання умов і диференційованих показників, установлених додатком 2 до цього контракту відповідно до розпорядчих документів Мінекономіки»; в додатку 2 до 1 контракту № 5 від 04 травня 2022 (в примітці) також зазначено: «Умови та розміри виплати премії визначаються нормативно-розпорядчими документами Міністерства»; Вищезазначені контракти та додатки до них підписані особисто [PERSON] , генеральним директором ДП «Дніпростандартметрологія». Отже, позивач перебуваючи на посаді генерального директора ДП «Дніпро-стандартметрологія», завжди знав та розумів, що виплата премії за підсумками роботи за рік не може бути здійснена йому без погодження Мінекономіки. Наявність погодження Мінекономіки є обов?язковою умовою для виплати ДП «Дніпростандартметрологія» такої премії генеральному директору. Крім того, [PERSON] періодично (раз на два-три місяці протягом 2022 - 2023 років) надавав доручення головному бухгалтеру та працівникам відділу бухгалтерського обліку, звітності, планування та фінансів щодо з?ясування в Мінекономіки питання погодження премії за 2021 рік. Працівники вказаного відділу ( [PERSON] та інші) уточнювали питання погодження премії за 2021 рік у відповідальних працівників Мінекономіки, та доповідали [PERSON] про відсутність погодження. Також, у [PERSON] , під час його роботи генеральним директором ДП «Дніпростандартметрологія», була можливість самостійно уточнити питання погодження премії за 2021 рік безпосередньо в органі управління Мінекономіки. Отже, позивач знав та усвідомлював до свого звільнення механізм виплати премії за підсумками роботи за рік, знав про відсутність підстав у ДП «Дніпро-стандартметрологія» для виплати йому премії за підсумками роботи за 2021 рік, а саме: відсутність погодження Мінекономіки, яке є підставою для прийняття відповідного наказу підприємства та подальшої виплати такої премії. Відповідно до Положення про умови, критерії, диференційовані показники та розміри преміювання керівників підприємств, заснованих на державній власності, та об?єднань державних підприємств, що належать до сфери управління Міністерства економічного розвитку і торгівлі України, затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 17.07.2017 № 1024, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 04 жовтня 2017 р. за № 1229/31097 (далі - Положення) ДП «Дніпростандартметрологія» було здійснено необхідні розрахунки щодо нарахування [PERSON] премії за підсумками роботи за 2021 рік та направлено відповідний лист від 16.02.2022 № 279/03-44 до Мінекономіки. Також листом від 09.06.2022 № 560/03-44 було направлено до Мінекономіки копію Звіту незалежного аудитора щодо фінансової звітності за рік, що закінчився 31.12.2021. Відповіді на вищезазначені листи ДП «Дніпростандартметрологія» не отримувало. Пунктом 14 Положення передбачено, що премія за підсумками роботи за рік нараховується за погодженням з Мінекономрозвитку. Тобто, ДП «Дніпростандартметрологія» не мало права виплачувати [PERSON] премію за підсумками роботи за 2021 рік без погодження Органу управління Міністерства економіки України. За відсутності вказаного погодження у ДП «Дніпростандартметрологія» не було підстав для виплати [PERSON] премії за підсумками роботи за 2021 рік (т. 1, а.с. 127-130, т. 2 а.с. 143-144). 31 жовтня 2023 року представником Міністерства економіки України було подано відзив на позовну заяву та 15 лютого 2024 року письмові пояснення в яких останні заперечували проти задоволення позовних вимог з підстав їх необґрунтованості. Пославшись на те що Мінекономіки укладало з Позивачем Контракти № 14 (із додатковими угодами) та № 5 (із додатками угодами) та щороку затверджувало показники ефективності використання державного майна і прибутку, а також майнового стану та диференційовані показники преміювання Генерального директора за підсумками роботи. При цьому, показники діяльності керівника не відповідали умовам преміювання та вимогам нормативно-правовим актам щодо умов преміювання керівників державних підприємств Мінекономіки. Умови і розміри оплати праці керівників підприємств, заснованих на державній, комунальній власності, та об`єднань державних підприємств затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 19.05.1999 № 859 «Про умови і розміри оплати праці керівників підприємств, заснованих на державній власності, та об?єднань державних підриємств». Відповідно до вимог пп. 3 п. 1 Постанови № 859, у разі збільшення розміру заборгованості підприємства з виплати заробітної плати у поточному кварталі або річному звітному періоді порівняно з попереднім аналогічним звітним періодом премія за такий поточний звітний період не нараховується. На виконання пункту 3 Постанови № 859 Мінекономіки наказом від 17.07.2017 № 1024, який зареєстровано в Міністерстві юстиції України 04.10.2017 за № 1229/31097, затверджено Положення № 1024, яким визначено, що премія за підсумками роботи за рік погоджується Міністерством за поданням керівником підприємства звіту про виконання умов та диференційованих показників преміювання Пунктом 17 Положення № 1024 зазначено, що премія за підсумками роботи за рік керівнику підприємства не нараховується в разі, зокрема невиконання керівником підприємства умов контракту, збільшення розміру заборгованості підприємства з виплати заробітної плати у звітному періоді, за який нараховується премія, порівняно з попереднім звітним періодом. Умовами пункту 3.1. Контрактів № 17 та № 5 визначено, що премія за рік керівникові підприємства не нараховується в разі зокрема, не виконання керівником умов контракту, збільшення розміру заборгованості підприємства з виплати заробітної плати у звітному періоді, за який нараховується премія, порівняно з попереднім звітним періодом, несвоєчасної сплати податків, зборів та інших обов`язкових платежів. ДП «Дніпростандартметрологія» зверталось до Мінекономіки листами від 16.02.2022 № 279/03-44 (Вх. від 20.44.2022 № 08/26389-22), від 09.06 2022 № 560/03-44( вх від 10.06.2022 № 08/41674-22) щодо преміювання генерального директора [PERSON] за підсумками роботи підприємства за 2021 рік. Згідно з наданою ДП «Дніпростандартметрологія» фінансовою звітністю Баланс станом на 31.12.2021 обліковувалась кредиторська заборгованість за розрахунками з оплати праці у сумі 1 625,1 тис. грн, що у порівнянні з попереднім періодом станом на 31.12.2020 -- 1 355,5 тис. гри збільшилась на 269,6 тис. гривень. Станом на 31.12.2021 обліковувалась кредиторська заборгованість за розрахунками з бюджетом у сумі 2 540,8 тис. грн, що у порівнянні з попереднім періодом станом на 31.12.2020 - 2 109,2 тис. грн, збільшилась на 431,6 тис. гривень. Ураховуючи зазначене, керівником ДП «Дніпростандартметрологія» [PERSON] систематично порушувались умови Контрактів № 17 та № 5. Отже, відповідно до пп. 3 п. 1 Постанови № 859 та п. 17 Положення № 1024, у Мінекономіки були відсутні правові підстави щодо прийняття рішення про преміювання керівника ДП «Дніпростандартметрологія» [PERSON] за підсумками роботи за 2021 рік (т. 1 а.с. 149-154, т. 2 а.с. 101-105). Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі Згідно з протоколом автоматизованого розподілу справ між суддями від 08 вересня 2023 року указана позовна заява передана для розгляду судді Демидовій С.О. ( т. 1 а.с. 103-104). Ухвалою судді від 12 вересня 2023 року позовну заяву залишено без руху та запропоновано позивачу усунути виявлені недоліки (т. 1 а.с. 105-106). Після усунення позивачем виявлених судом недоліків 25 вересня 2023 року ухвалою суду відкрито провадження у цивільній справі за позовом [PERSON] до Міністерства економіки України, Державне підприємство «Дніпропетровський регіональний державний науково-технічний центр стандартизації, метрології та сертифікації» про визнання бездіяльності протиправною, стягнення премії (т. 1 а.с. 110-111). 02 травня 2024 року представником позивача через канцелярію суду подано клопотання про витребування доказів (т. 2 а.с. 167-168), яке 20 червня 2024 року в судовому засіданні було залишено без розгляду, оскільки витребуванні докази було надано відповідачем (т. 2 а.с. 179). В судовому засіданні 20 червня 2024 року задоволено клопотання представника позивача про виклик свідка (т. 2 а.с. 169- 170, 179) 10 вересня 2024 року ухвалою суду позовні вимоги в частині стягнення премії за підсумками роботи за 2022 рік за клопотання представника позивача залишенні без розгляду. В судовому засіданні 10 вересня 2024 року представник позивача відмовилася від допиту свідка (т. 2 а.с. 215). В судовому засіданні представник позивача підтримала заявлені позовні вимоги та наполягала на їх задоволенні Представник відповідача Міністерства економіки України заперечував проти задоволення позовних вимог вважаючи їх необґрунтованими. Представник відповідача Державного підприємства «Дніпропетровський регіональний державний науково - технічний центр стандартизації, метрології та сертифікації» пояснив, що оскільки погодження Міністерства економіки України на виплату премії [PERSON] не було, тому у них відсутні підстави для виплати такої премії. Вислухавши пояснення представника відповідача, дослідивши письмові докази, суд дійшов наступних висновків. Фактичні обставини встановленні судом Наказом \~з особового\~складу №51-п\~від 07\~червня 2013\~року Міністерства економічного розвитку і торгівлі України [PERSON] було призначено на посаду генерального директора державного підприємства «Дніпропетровський регіональний державний науково-технічний центр стандартизації, метрології та сертифікації» з 10 червня 2013 року на термін та на умовах визначених контрактом (т. 1 а.с. 161). Наказом \~з особового\~складу №103-п\~від \~31\~травня 2017\~року Міністерства економічного розвитку і торгівлі України продовжено трудовий\~договір з генеральним директором державного підприємства «Дніпропетровський регіональний державний науково-технічний центр стандартизації, метрології та сертифікації» [PERSON] шляхом переукладення з ним контракту, на термін та на умовах, визначених контрактом (т. 1 а.с. 162) 31 травня 2017 року між [PERSON] та Міністерством економічного розвитку і торгівлі України було укладено Контракт № 14 , відповідно до якого [PERSON] призначено на посаду генерального директора державного підприємства «Дніпропетровський регіональний державний науково-технічний центр стандартизації, метрології та сертифікації», яке належить до сфери управління Мінекономіки, на термін\~з 11\~червня 2017\~року по\~11\~червня 2019\~року (т. 1 а.с. 39-45). Та підписано показники ефективності використання державного майна і прибутку, а також майнового стану державного підприємства «Дніпропетровський регіональний державний науково технічний центр стандартизації, метрології та сертифікації», які враховуються під час укладання контракту з керівником підприємства за 2017 рік (т. 1 а.с 46-47), диференційовані показники преміювання генерального директора державного підприємства «Дніпростандартметрологія» за результатами роботи на рік (т. 1 а.с. 48), диференційовані показники преміювання Генерального директора державного підприємства «Дніпропетровський регіональний державний науково технічний центр стандартизації, метрології та сертифікації» за підсумками роботи за 2018 рік (т. 1 а.с. 49-50) показники ефективності використання державного майна і прибутку, а також майнового стану державного підприємства «Дніпропетровський регіональний державний науково технічний центр стандартизації, метрології та сертифікації», які враховуються під час укладання контракту з керівником підприємства за 2018 рік (т. 1 а.с. 51-52). 20 листопада 2017 укладено Додаткову угоду № 1 до контракту № 14 від 31 травня 2017 року якою змінено розмір посадового окладу і фактично відпрацьованого часу (т. 2 а.с. 11) 20 лютого 2018 укладено Додаткову угоду № 2 до контракту № 14 від 31 травня 2017 року якою змінено розмір посадового окладу і фактично відпрацьованого часу (т. 2 а.с. 12) 16 березня 2018 укладено Додаткову угоду № 3 до контракту № 14 від 31 травня 2017 року якою змінено в абз. 3 п.7.5 розділу 7 контракту № 14 слова «за результатами роботи за рік» на «за підсумками роботи за 2017 рік » (т. 2 а.с. 13). 30 жовтня 2018 року укладено Додаткову угоду № 4 до контракту № 14 від 31 травня 2017 року якою змінено розмір посадового окладу і фактично відпрацьованого часу (т. 2 а.с. 16). 16 січня 2019 року було укладено Додаткову угоду № 5 до контракту № 14 від 31 травня 2017 року, якою пункт 3.1 розділу 3 викласти у такій редакції: «3.1 За виконання обов`язків, передбачених цим контрактом, Генеральному директору нараховується заробітна плата за рахунок частки доходу, одержаного Підприємством у результаті його господарської діяльності, виходячи з установлених йому: посадового окладу в розмірі 28 840,00 гривень і фактично відпрацьованого часу; премії за підсумками роботи за квартал за виконання умов і диференційованих показників, установлених розпорядчими документами Мінекономрозвитку; премії за підсумками роботи за рік за виконання умов і диференційованих показників, установлених додатком 2 до цього контракту відповідно до розпорядчих документів Мінекономрозвитку. Премія за підсумками роботи за квартал Генеральному директору не нараховується в разі: настання нещасного випадку (травми), що спричинив(ла) середні о тілесні ушкодження працівнику або його смерть, що сталися з вини Підприємства у процесі виконання працівником трудових обов`язків; підтверджених первинними документами скарг з боку споживачів щодо якості наданих Підприємством послуг, виконаних робіт та реалізованих товарів; наявності порушень трудової дисципліни; невиконання наказів Мінекономрозвитку та доручень його керівництва щодо діяльності Підприємства, отриманих на паперових носіях інформації або у вигляді електронного документа у формі листів, запитів, повідомлень тощо, а також порушення строків їх виконання без поважних причин; отримання чистого збитку, крім випадків, коли Генеральному директору Підприємства встановлено коефіцієнт ефективності у вигляді зниження рівня збитковості суб`єкта господарювання; збільшення розміру заборгованості Підприємства з виплати заробітної плати у звітному періоді, за який нараховується премія, порівняно з попереднім звітним періодом; несвоєчасної сплати податків, зборів та інших обов`язкових платежів. Премія за підсумками роботи за рік Генеральному директору Підприємства не нараховується в разі: наявності узгоджених штрафних санкцій до Підприємства з боку контролюючих органів за період перебування на посаді; незабезпечення виконання вимог законодавства з питань охорони праці, протипожежної безпеки та дотримання режиму секретності; невиконання Генеральним директором Підприємства умов контракту; отримання чистого збитку, крім випадків, коли Генеральному директору Підприємства встановлено коефіцієнт ефективності у вигляді зниження рівня збитковості суб`єкта господарювання; збільшення розміру заборгованості Підприємства з виплати заробітної плати у звітному періоді, за який нараховується премія, порівняно з попереднім звітним періодом; несвоєчасної сплати податків, зборів та інших обов`язкових платежів. Випадки, коли розмір премії за квартал чи за рік може бути знижено, передбачені розпорядчими документами Мінекономрозвитку» (т. 2 а.с.17-19). 12 березня 2019 укладено Додаткову угоду № 6 до контракту № 14 від 31 травня 2017 року якою змінено розмір посадового окладу і фактично відпрацьованого часу (т. 2 а.с. 24) Додатковою угодою №7 до контракту № 14 від 31 травня 2017 року від 03 квітня 2019 року термін призначення на посаду продовжено до 10 червня 2020 року (т. 1 а.с. 25) 27\~травня 2019\~укладено Додаткову\~угоду №\~8\~до \~контракту №\~14\~від 31\~травня 2017\~року якою змінено в абз. 3 п.7.5 розділу 7 контракту № 14 слова «за підсумками роботи за 2019 рік » (т. 2 а.с. 26). Додатковою угодою №9 до контракту № 14 від 31 травня 2017 року від 01 серпня 2019 року термін призначення на посаду продовжено до 10 червня 2021 року (т. 2 а.с. 29). 18 листопада 2019 року укладено додаткову угоду №10 до контракту № 14 від 31 травня 2017 року, якою внесено зміни у додаток 1 до контракту (т. 2 а.с. 30). Додатковою угодою №11 до контракту № 14 від 31 травня 2017 року від 28 січня 2020 року змінено розмір посадового окладу і фактично відпрацьованого часу (т. 2 а.с. 33). 15 квітня 2020 року укладено Додаткову угоду № 12 до контракту № 14 від 31 травня 2017 року якою змінено в абз. 3 п.7.5 розділу 7 контракту № 14 слова «за підсумками роботи за 2020 рік » (т. 2 а.с. 34). Додатковою угодою №13 до контракту № 14 від 31 травня 2017 року від 14 грудня 2020 року змінено розмір посадового окладу і фактично відпрацьованого часу (т. 2 а.с. 38). Додатковою угодою №14 до контракту № 14 від 31 травня 2017 року від 17 лютого 2021 року термін призначення на посаду продовжено до 10 червня 2022 року (т. 2 а.с. 39). 25 березня 2021 року було укладено додаткову угоду №15 до контракту № 14 від 31 травня 2017 року якою: абзац 3 п. 7.5 розділу 7 контракту № 14 від 31 травня 2017 року викладено в такій редакції: «Диференційовані показники преміювання Генерального директора державного підприємства «Дніпропетровський регіональний державний науково-технічний центр стандартизації, метрології та сертифікації» за підсумками роботи за 2021 рік (т. 2 а.с. 40). Додатковою угодою №16 до контракту № 14 від 31 травня 2017 року від 17 грудня 2021 року змінено розмір посадового окладу і фактично відпрацьованого часу (т. 2 а.с. 44). Наказом № 364-к/тр ДП «Дніпропетровський регіональний державний науково технічний центр стандартизації, метрології та сертифікації» від 22 грудня 2021 року на підставі листа Міністерства економіки України від 21 грудня 2021 року нараховано та виплачено директору ДП «Дніпростандартметрологія» [PERSON] премію за підсумками роботи за 2020 рік у розмірі 328\~474 грн. (т. 2 а.с. 186) 04 травня 2022 року Наказом з особового складу №49-п Міністерства економічного розвитку і торгівлі України продовжено трудовий договір з генеральним директором державного підприємства «Дніпропетровський регіональний державний науково-технічний центр стандартизації, метрології та сертифікації» [PERSON] шляхом переукладення з ним контракту, на термін та на умовах, визначених контрактом. Контракт № 14 від 31 травня 2017 року, укладений між Мінекономрозвитку з [PERSON] , вважати таким, що припинив свою дію 09 червня 2022 року (т. 1 а.с. 163). 04\~травня 2022\~року між\~ [PERSON] \~та Мінекономіки\~було укладено\~ Контракт\~№ 5, відповідно до якого [PERSON] призначено на посаду генерального директора державного підприємства «Дніпропетровський регіональний державний науково-технічний центр стандартизації, метрології та сертифікації», яке належить до сфери управління Мінекономіки, на термін\~з 10\~червня 2022\~року по\~09\~червня 2023\~року (т. 2 а.с. 45-51). 06 лютого 2023 року укладено Додаткову угоду № 1 до контракту № 5 від 04 травня 2022 року якою змінено в абз. 3 п.7.5 розділу 7 контракту № 5 слова «за підсумками роботи за 2023 рік » (т. 2 а.с. 55). 12 травня 2023 року укладено Додаткову угоду № 2 до контракту № 5 від 04 травня 2022 року (т. 2 а.с. 59). Наказом \~з особового\~складу №30-п\~від 31\~травня 2023\~року Міністерства економічного розвитку і торгівлі України [PERSON] звільнено з\~посади генерального\~директора державного підприємства «Дніпропетровський регіональний державний науково-технічний центр стандартизації, метрології та сертифікації» 09 червня 2023 року у зв`язку з закінченням строку дії трудового договору, пункт 2 частини 1 ст. 36 КЗпП України. Контракт № 5 від 04 травня 2022 року укладений між Мінекономіки з [PERSON] , із змінами і доповненнями, вважати таким, що припинив свою дію 09 червня 2023 року (т. 1 а.с. 164). Відповідно до повідомлення про нараховані та виплачені суми при звільненні [PERSON] отримав 110\~527,09 грн. (т. 1 а.с. 132). 14 липня 2017 року державний секретар Міністерства економічного розвитку і торгівлі України, щодо преміювання генерального директора ДП «Дніпростандартметрологія» [PERSON] повідомили що Постановою Кабінету Міністрів України від 19.05.1999 № 859 «Про умови і розміри оплати праці керівників підприємств, заснованих на державний, комунальній власності, та об`єднань державних підприємств» визначений вичерпний перелік і граничні розміри доплат, надбавок, премій та винагород, які можуть бути встановлені керівнику державного підприємства (т. 1 а.с. 133) 26 січня 2022 року на адресу підприємства надійшов лист Мінекономіки від 25 січня 2022 року № 2821-11/3602-08 «Щодо надання звітності за підсумками фінансово господарської діяльності за IV квартал 2021 року та 2021 рік», відповідно до якого запропоновано у термін до 28 лютого 2022 року надати матеріали щодо преміювання керівника підприємства відповідно до положення за 2021 рік (т. 1 а.с. 72) Листом від 16 лютого 2022 року за № 279/03-44 генеральний директор [PERSON] звернувся до Заступника директора департаменту з управління об`єктами державної власності начальнику управління майнових відносин суб`єктів господарювання в сфері управління Міністерства економіки України було надано матеріали щодо преміювання керівника за підсумками роботи за 2021 рік відповідно до наказу Мінекономрозвитку від 17 липня 2017 року № 1024 (т. 1 а.с. 73-75). Листом від 09 червня 2022 року за № 560/03-44 генеральний директор [PERSON] відповідно до пункту 16 частини першої ст. 1 Закону України «Про аудит фінансової звітності та аудиторську діяльність», з урахуванням листа Мінекономіки від 18.05.2022 № 2821-03/25513-08 «Щодо преміювання керівника», направив Міністерству економіки України для використання в роботі завірену копію Звіту незалежного аудитора щодо фінансової звітності за рік, що закінчився 31.12.2021 року (т. 1 а.с .77-99). У відповіді на адвокатський запит представника позивача від 28.06.2023 року № 28-06/2023-1 стосовно преміювання за підсумками роботи за 2021 рік генерального директора [PERSON] . Міністерство економіки України повідомили, що у зв`язку із введенням в Україні воєнного стану відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» преміювання керівників суб`єктів господарювання, що належать до сфери управління Мінекономіки, за підсумками роботи за 2021 рік не здійснювалася (т. 1 а.с. 100). У відповіді на адвокатський запит представника позивача від 05.07.2023 року № 05-07/2023-1 стосовно преміювання за підсумками роботи за 2021 та 2022 роки генерального директора [PERSON] . Міністерство економіки України повторно повідомили, що у зв`язку із введенням в Україні воєнного стану відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» преміювання керівників суб`єктів господарювання, що належать до сфери управління Мінекономіки, за підсумками роботи за 2021 рік не здійснювалася, щодо преміювання за підсумками роботи за 2022 рік , рішення не прийнято (т. 1 а.с. 101-102). Мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного позивачем, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування. Відповідно до ч. 2 ст. 124 Конституції України, юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі. Згідно ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Статтею 12 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставі своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст.13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненнями фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Відповідно до ст. 43 Конституції України, кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом. Винагорода за працю як невід?ємна складова права на працю гарантується і ст. 2 Кодексу законів про працю України. Відповідно до ст. 19 Конституції України, правовий порядок в Україні грунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов?язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Конституційний Суд України в Рішенні від 29 січня 2008 року № 2-рп/2008 зазначив. що право заробляти собі на життя є невід?ємним від права на саме життя, оскільки останнє є реальним лише тоді, коли матеріально забезпечене (абзац другий підпункту 6.1.1 підпункту 6.1 пункту 6 мотивувальної частини). Згідно зі статтею 1 Конвенції Міжнародної організації праці "Про захист заробітної плати" № 95, ратифікованої Україною 30 червня 1961 року, термін «заробітна плата» означає, незалежно від назви й методу обчислення, будь-яку винагороду або заробіток, які можуть бути обчислені в грошах, і встановлені угодою або національним законодавством, що їх роботодавець повинен заплатити працівникові за працю, яку виконано чи має бути виконано. або за послуги, котрі надано чи має бути надано. У відповідності до ч. 1 ст. 47 КЗпП України власник або уповноважений ним орган зобов`язаний в день звільнення видати працівникові належно оформлену трудову книжку і провести з ним розрахунок у строки, зазначені в\~статті 116\~цього Кодексу. Відповідно до ст. 1 Закону України «Про оплату праці» заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку за трудовим договором роботодавець виплачує працівникові за виконану ним роботу. Статтею 2\~Закону України\~«Про оплату\~праці» \~передбачено структуру\~заробітної плати. Основна\~заробітна плата.\~Це -\~винагорода за\~виконану роботу\~відповідно до\~встановлених норм\~праці (норми\~часу,\~виробітку,\~обслуговування,\~посадові обов`язки).\~Вона встановлюється\~у вигляді\~тарифних ставок\~(окладів)\~і відрядних\~розцінок для\~робітників та\~посадових окладів\~для службовців. Додаткова\~заробітна плата.\~Це -\~винагорода за\~працю понад\~установлені норми,\~за трудові\~успіхи та\~винахідливість і\~за особливі\~умови праці.\~Вона включає\~доплати,\~надбавки,\~гарантійні і\~компенсаційні виплати,\~передбачені чинним\~законодавством;\~премії,\~пов`язані\~з виконанням\~виробничих завдань\~і функцій. Інші заохочувальні та компенсаційні виплати. До них належать виплати у формі винагород за підсумками роботи за рік, премії за спеціальними системами і положеннями, виплати в рамках грантів, компенсаційні та інші грошові і матеріальні виплати, які не передбачені актами чинного законодавства або які провадяться понад встановлені зазначеними актами норми. Отже з наведеного вбачається, що премія за своєю природою є частиною заробітної плати працівника. Відповідно до ч. 2\~ст. 97 КЗпП України\~форми і системи оплати праці, норми праці, розцінки, тарифні сітки, ставки, схеми посадових окладів, умови запровадження та розміри надбавок, доплат, премій, винагород та інших заохочувальних, компенсаційних і гарантійних виплат встановлюються підприємствами, установами, організаціями самостійно у колективному договорі з дотриманням норм і гарантій, передбачених законодавством, генеральною та галузевими (регіональними) угодами. За змістом\~ст. 2 Закону України «Про оплату праці»\~у структуру заробітної плати входить основна заробітна плата, додаткова заробітна плата та інші заохочувальні та компенсаційні виплати, до яких належать виплати у формі винагород за підсумками роботи за рік, премії за спеціальними системами і положеннями, компенсаційні та інші грошові і матеріальні виплати, які не передбачені актами чинного законодавства або які провадяться понад встановлені зазначеними актами норми. Форми і системи оплати праці, норми праці, розцінки, тарифні сітки, схеми посадових окладів, умови запровадження та розміри надбавок, доплат, премій, винагород та інших заохочувальних, компенсаційних і гарантійних виплат встановлюються підприємствами у колективному договорі з дотриманням норм і гарантій, передбачених законодавством, генеральною, галузевими (міжгалузевими) і територіальними угодами. У разі, коли колективний договір на підприємстві не укладено, роботодавець зобов`язаний погодити ці питання з виборним органом первинної профспілкової організації (профспілковим представником), що представляє інтереси більшості працівників, а у разі його відсутності -з іншим уповноваженим на представництво органом (ч. 1\~ст. 15 Закону України «Про оплату праці»). Відповідно до\~ст. 21 КЗпП України, трудовий договір є угодою між працівником і власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ними органом чи фізичною особою, за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену цією угодою, з підляганням внутрішньому трудовому розпорядкові, а власник підприємства, установи, організації або уповноважений ним орган чи фізична особа зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін. Особливою формою трудового договору є контракт, в якому строк його дії, права, обов`язки і відповідальність сторін (в тому числі матеріальна), умови матеріального забезпечення і організації праці працівника, умови розірвання договору, в тому числі дострокового, можуть встановлюватися угодою сторін. Сфера застосування контракту визначається законами України. Відповідно до\~ст. 20 Закону України «Про оплату праці», оплата праці за контрактом визначається за угодою сторін на підставі чинного законодавства, умов колективного договору і пов`язана з виконанням умов контракту. Як роз`яснено у п. 8\~постанови Пленуму Верховного Суду України № 13 від 24.12.1999 року «Про практику застосування судами законодавства про оплату праці»\~при вирішенні спорів про виплату премій, винагороди за підсумками роботи за рік чи за вислугу років, надбавок і доплат необхідно виходити з нормативно-правових актів, якими визначено умови та розмір цих виплат. Працівники, на яких поширюються зазначені нормативно-правові акти, можуть бути позбавлені таких виплат (або розмір останніх може бути зменшено) лише у випадках і за умов, передбачених цими актами. Відповідно до постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 09.09.2019 року справа N 174/780/16-ц, згідно усталеної судової практики при вирішені спорів про виплату премій, винагороди за підсумками роботи за рік чи за вислугу років, надбавок i доплат, необхідно виходити\~з нормативно-правових\~актів,\~якими визначено\~умови та\~розмір цих\~виплат. Працівники, на яких поширюються зазначені нормативно-правові акти, можуть бути позбавлені таких виплат (або розмір останніх може бути зменшено) лише у випадках i за умов, передбачених цими актами. З мотивів відсутності коштів, у проведенні вказаних виплат може бути відмовлено в тому разі, коли вони обумовлені в зазначених актах наявністю певних коштів чи фінансування. Судом встановлено що [PERSON] з 31 травня 2017 року працював на посаді Генерального директора державного підприємства Дніпровський регіональний державний науково - технічний центр стандартизації, метрології та сертифікації» та 09 червня 2023 року звільнився із займаної посади відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 36 КЗпП України - у зв`язку з закінченням строку на який укладено контракт. Отримавши розрахунок при звільненні, дізнався що йому не було нараховано та відповідно виплачено премію за підсумками роботи за 2021 рік передбачену контрактом. Вичерпний перелік випадків, коли премія за підсумками роботи не нараховується , наведений у п. 3.1 Контракту № 14 та продубльовано у пп. 16-17 Положення від 17 липня 2017 року № 1024 про умови, критерії, диференційовані показники та розміри преміювання керівників підприємств заснованих на державній власності, та об`єднань державних підприємств, що належить до сфери управління Міністерства економічного розвитку і торгівлі України, затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України Відповідно пункту 3.1 Контракту № 14 від 31 травня 2017 року, який Додатковою угодою № 5 викладено у такій редакції: Премія за підсумками роботи за квартал Генеральному директору не нараховується в разі: настання нещасного випадку (травми), що спричинив(ла) середні о тілесні ушкодження працівнику або його смерть, що сталися з вини Підприємства у процесі виконання працівником трудових обов`язків; підтверджених первинними документами скарг з боку споживачів щодо якості наданих Підприємством послуг, виконаних робіт та реалізованих товарів; наявності порушень трудової дисципліни; невиконання наказів Мінекономрозвитку та доручень його керівництва щодо діяльності Підприємства, отриманих на паперових носіях інформації або у вигляді електронного документа у формі листів, запитів, повідомлень тощо, а також порушення строків їх виконання без поважних причин; отримання чистого збитку, крім випадків, коли Генеральному директору Підприємства встановлено коефіцієнт ефективності у вигляді зниження рівня збитковості суб`єкта господарювання; збільшення розміру заборгованості Підприємства з виплати заробітної плати у звітному періоді, за який нараховується премія, порівняно з попереднім звітним періодом; несвоєчасної сплати податків, зборів та інших обов`язкових платежів. Премія за підсумками роботи за рік Генеральному директору Підприємства не нараховується в разі: наявності узгоджених штрафних санкцій до Підприємства з боку контролюючих органів за період перебування на посаді; незабезпечення виконання вимог законодавства з питань охорони праці, протипожежної безпеки та дотримання режиму секретності; невиконання Генеральним директором Підприємства умов контракту; отримання чистого збитку, крім випадків, коли Генеральному директору Підприємства встановлено коефіцієнт ефективності у вигляді зниження рівня збитковості суб`єкта господарювання; збільшення розміру заборгованості Підприємства з виплати заробітної плати у звітному періоді, за який нараховується премія, порівняно з попереднім звітним періодом; несвоєчасної сплати податків, зборів та інших обов`язкових платежів. Відповідно до п.16, 17 Положення від 17 липня 2017 року № 1024 про умови, критерії, диференційовані показники та розміри преміювання керівників підприємств заснованих на державній власності, та об`єднань державних підприємств, що належить до сфери управління Міністерства економічного розвитку і торгівлі України, затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України Премія за підсумками роботи за квартал керівнику підприємства не нараховується в разі: настання нещасного випадку (травми), що спричинив(ла) середні або тяжкі тілесні ушкодження працівнику або його смерть, що сталися з вини підприємства у процесі виконання працівником трудових обов`язків; підтверджених первинними документами скарг з боку споживачів щодо якості наданих підприємством послуг, виконаних робіт та реалізованих товарів; наявності порушень трудової дисципліни; невиконання наказів Мінекономрозвитку та доручень його керівництва щодо діяльності підприємства, отриманих на паперових носіях інформації або у вигляді електронного документа у формі листів, запитів, повідомлень тощо, а також порушення строків їх виконання без поважних причин; отримання чистого збитку, крім випадків, коли керівнику підприємства встановлено коефіцієнт ефективності у вигляді зниження рівня збитковості суб`єкта господарювання; збільшення розміру заборгованості підприємства з виплати заробітної плати у звітному періоді, за який нараховується премія, порівняно з попереднім звітним періодом; несвоєчасної сплати податків, зборів та інших обов`язкових платежів. Премія за підсумками роботи за рік керівнику підприємства не нараховується в разі: наявності узгоджених штрафних санкцій до підприємства з боку контролюючих органів за період перебування на посаді; незабезпечення виконання вимог законодавства з питань охорони праці, протипожежної безпеки та дотримання режиму секретності; невиконання керівником підприємства умов контракту; отримання чистого збитку, крім випадків, коли керівнику підприємства встановлено коефіцієнт ефективності у вигляді зниження рівня збитковості суб`єкта господарювання; збільшення розміру заборгованості підприємства з виплати заробітної плати у звітному періоді, за який нараховується премія, порівняно з попереднім звітним періодом; несвоєчасної сплати податків, зборів та інших обов`язкових платежів. Відповідно\~до пункту\~13\~ Положення\~ від\~ 17\~липня 2017\~року №\~1024 Керівник підприємства за результатами відповідних звітних періодів у терміни, передбачені для подання фінансової звітності, надає Мінекономрозвитку звіт про виконання умов та диференційованих показників преміювання за квартал і рік згідно з\~додатками 3\~і\~4\~до цього Положення. Пунктом 14 Положення від 17 липня 2017 року № 1024 передбачено, що премія за підсумками роботи за рік нараховується за погодженням з Мінекономрозвитку. На виконання зазначених норм 16 лютого 2022 року генеральним директором Шипко О. заступнику директора департаменту з управління об`єктами державної власності начальнику управління майнових відносин суб`єктів господарювання в сфері управління Міністерства економіки України було надано матеріали щодо преміювання керівника за підсумками роботи за 2021 рік відповідно до наказу Мінекономрозвитку від 17.07.2017 року № 1024 (т. 1 а.с. 73-75) відповідно до якого розмір премії керівника підприємства становив 348\~019 грн. Окрім того 09 червня 2022 року ДП «Дніпропетровський регіональний\~державний науково-технічний\~центр стандартизації,\~метрології та\~сертифікації» на адресу міністерства економіки України відповідно до пункту 16 частини 1 ст. 1 Закону України «Про аудит фінансової звітності та аудиторської діяльності» з урахуванням листа Мінекономіки від 18.05.2022 № 2821-03/25513-08 «Щодо преміювання керівника» державне підприємство направило для використання в роботі завірену копію Звіту незалежного аудитора щодо фінансової звітності за рік, що закінчився 31.12.2021 року (т. 1 а.с.76-99). На адвокатський запит 03 липня 02023 року Міністерство економіки України стосовно преміювання за підсумками роботи за 2021 рік генерального директора Державного підприємства «Дніпропетровський регіональний\~державний науково-технічний\~центр стандартизації,\~метрології та\~сертифікації» [PERSON] \~повідомили,\~що у\~зв`язку із\~ введенням\~ в\~Україні воєнного\~стану відповідно\~до Указу\~Президента України\~від 24.02.2022\~рок №\~64/2022\~ «Про\~ введення\~воєнного стану\~в Україні»\~преміювання \~керівників \~суб`єктів господарювання,\~що належить\~до сфери\~ управління\~Мінеконіки,\~за підсумками\~ роботи\~за 2021\~рік не\~здійснювалось (т. 1 а..с 100). Аналогічна відповідь була надана й 11 липня 2023 року (т. 1 а..с 101). Суд враховує, що сторони погодили особливі умови та порядок оплати праці, врегулювавши ці питання в контракті, укладеному із [PERSON] . Роботодавець зобов`язався виплачувати заробітну плату працівникові у розмірі та на умовах, визначених у цьому контракті. (п. 3.1 Контракту). Окрім того в контракті № 14 від 31 травня 2017 року, а саме в примітці до додатку 2 «Диференційовані показники преміювання генерального директора державного підприємства «Дніпро стандарметрологія» за результатами роботи за рік» зазначено: «Умови та розміри виплати премії визначаються нормативно розпорядчими документами Міністерства». В додатковій угоді № 5 до контракту № 14 від 31.05.2017 також є пункт наступної редакції: «премії за підсумками роботи за рік за виконання умов і диференційованих показників, установлених додатком 2 до цього контракту відповідно до розпорядчих документів Мінекономрозвитку»; Пунктом 3.1 контракту № 5 від 04.05.2022 зазначено: «премії за підсумками роботи за рік за виконання умов і диференційованих показників, установлених додатком 2 до цього контракту відповідно до розпорядчих документів Мінекономіки»; в додатку 2 до 1 контракту N? 5 від 04.05.2022 (в примітці) також зазначено: «Умови та розміри виплати премії визначаються нормативно-розпорядчими документами Міністерства»; Відповідно до\~пункту 13\~ Положення\~ від\~ 17\~липня 2017\~року №\~1024 Керівник підприємства за результатами відповідних звітних періодів у терміни, передбачені для подання фінансової звітності, надає Мінекономрозвитку звіт про виконання умов та диференційованих показників преміювання за квартал і рік згідно з\~додатками 3\~і\~4\~до цього Положення. Пунктом 14 Положення від 17 липня 2017 року № 1024 передбачено, що премія за підсумками роботи за рік нараховується за погодженням з Мінекономрозвитку. Аналізуюче вищенаведене, оскільки погодження Мінекономіки на виплату премії [PERSON] за підсумками роботи не надало то у ДП «Дніпропетровський регіональний державний науково-технічний центр стандартизації, метрології та сертифікації» були відсутні підстави для виплати премії. Аналіз змісту розділу 3 п. 3.1 контракту дає підстави для висновку, що виплата премії за трудовим контрактом не є обов`язковою. Передбачені контрактом премія є преміями, пов`язаними з виконанням виробничих завдань і функцій, і в розумінні частини другої\~статті 2 Закону України «Про оплату праці»\~є елементом додаткової заробітної плати, адже відрізняються регулярністю нарахування та виплати з можливістю їх зменшення чи не нарахування лише за певних умов. Виплата премій як заходу заохочення є правом роботодавця, вона не може мати обов`язкового характеру, тобто не може бути передбачена контрактом як обов`язок роботодавця. Таким чином, аргументи позивача про обов`язок відповідача виплатити [PERSON] премію є безпідставними та спростовуються матеріалами справи, зокрема пунктом 3.1 Контракту, укладеного між сторонами, відповідно до якого керівникові можуть виплачуватися премія за підсумками роботи за квартал чи за рік. Таким чином, підсумовуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про те, що заявлені позивачем позовні вимоги не підлягають задоволенню. Також ВС зазначив, що\~преміювання та встановлення відповідних надбавок провадиться у межах наявного фонду оплати праці та належить до дискреційних повноважень роботодавця.\~Крім того, право встановлення надбавок та премій належить саме до варіативних дискреційних повноважень, в силу яких роботодавець вільний у виборі в межах затвердженого кошторису встановлювати їх або не встановлювати (постанова Верховного суду у справі\~№1840/2970/18 від 15 грудня 2021 року). Подавши свої докази, сторони реалізували своє право на доказування і одночасно виконали обов`язок із доказування, оскільки\~ст. 81 ЦПК\~закріплює правило, за яким кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Обов`язок із доказування покладається також на осіб, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб, або державні чи суспільні інтереси (ст.\~43,\~49 ЦПК України). Тобто, процесуальними нормами встановлено як право на участь у доказуванні (ст. 43 ЦПК України), так і обов`язок із доказування обставини при невизнані них сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Всебічне дослідження усіх обставин справи та письмових доказів, з урахуванням допустимості доказів та узгодженістю і несуперечністю між собою дають об`єктивні підстави вважати, що позов не підлягає задоволенню повністю Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (заява № 65518/01; від 6 вересня 2005 року; пункт 89), "Проніна проти України" (заява № 63566/00; 18 липня 2006 року; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain). На підставі викладеного,

Outcome: dismissed