Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-20 00:00:00

\~ \~ \~ \~Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовною заявою 29.07.2024, в якій просила суд визначити їй додатковий строк тривалістю в 2 місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті двоюрідного брата [PERSON] , який помер [INFO] ; судові витрати у справі залишити за позивачем. \~ \~ \~ \~Пред`явлені вимоги мотивовано тим, що [INFO] помер [PERSON] , який доводиться [PERSON] (дошлюбне прізвище [PERSON] ) двоюрідним братом. Факт родинних відносин між ними встановлений рішенням Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 13.06.2024 у справі №214/2283/24, яке набрало законної сили. Батько [PERSON] [PERSON] та батько [PERSON] [PERSON] рідні брати, їх мати [PERSON] баба позивача, померла [INFO] . За життя [PERSON] належала квартира [ADDRESS] на підставі договору купівлі-продажу від 12.09.2001, посвідченого приватним нотаріусом Криворізького районного нотаріального округу Умріхіною К.А. За життя [PERSON] склала заповіт від 12.09.2001, яким належну їй квартиру заповіла своїм онукам [PERSON] та [PERSON] . У зв`язку з відмовою нотаріуса у видачі спадкоємцям свідоцтва про право на спадщину позасудово, рішенням Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 18.04.2007 у справі №2-1554/07 за [PERSON] та [PERSON] було визнано право власності на квартиру [ADDRESS] , кожним окремо по 1/2 частці, в порядку спадкування за заповітом після смерті [PERSON] . Отримавши рішення суду, [PERSON] зареєструвала за собою право власності на 1/2 частку квартири в КП «Криворізьке РБТІ» ДОР. Таким чином, обсяг спадкової маси після смерті [PERSON] складає 1/2 частку квартири [ADDRESS] . З моменту набуття частки квартири у власність, [PERSON] сплачує комунальні платежі за неї, має від житлового приміщення ключі, зберігає у квартирі свої особисті речі. Постановою приватного нотаріуса Криворізького районного нотаріального округу Стюрко О.О. від 04.03.2024 [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] у зв`язку з відсутністю доказів на підтвердження наявності між нею та спадкодавцем родинних відносин та пропуском строку для подання заяви про прийняття спадщини. Інші спадкоємці після його смерті відсутні, за життя [PERSON] у шлюбі не перебував та дітей не мав. Рішенням Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 13.06.2024 у справі №214/2283/24 встановлено факт родинних відносин між [PERSON] та [PERSON] як між двоюрідними сестрою та братом. Що стосується пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини позивач зазначила, що після смерті двоюрідного брата [PERSON] 17.02.2022, саме позивач понесла усі витрати, пов`язані з його похованням, а після початку повномасштабного вторгнення рф на територію України 24.02.2022, задля збереження життя свого та неповнолітньої доньки, [PERSON] вимушена була евакуюватись разом з дитиною за кордон. Для оформлення статусу, легалізації перебування за кордоном позивачеві потребувався значний час. Після повернення до України [PERSON] мала проблеми зі здоров`ям з огляду на загострення наявних хронічних захворювань, що потребувало часу для лікування. Крім того, постійні ракетні обстріли, сигнали повітряної тривоги, перебої з електропостачанням з об`єктивних причин, в сукупності із вищевказаними обставинами, обумовили несвоєчасність її звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті двоюрідного брата [PERSON] , а тому з метою захисту своїх спадкових прав та їх подальшої реалізації вона вимушена звернутися до суду з даним позовом. Ухвалою суду від 09.08.2024 позовну заяву прийнято до розгляду з відкриттям загального позовного провадження та призначенням підготовчого судового засідання у справі. Ухвалою суду\~від 16.09.2024\~задоволено клопотанняпозивача\~про витребування\~доказів у приватного нотаріуса Криворізького районного нотаріального округу Стюрко О.О. Ухвалою суду від 16.09.2024 закрито підготовче провадження у справі з призначенням її до судового розгляду по суті. Правом на участь в судовому засіданні позивач [PERSON] та її представник адвокат Кафтасьєва Г.В. не скористались, остання подала заяву про проведення судового засідання за їх відсутності. Пред`явлені вимоги підтримала та наполягала на їх задоволенні з підстав, викладених у позові. Представник відповідача виконавчого комітету Саксаганської районної у місті ради Дядюк М.В. правом на участь в судовому засіданні також не скористалась, подавши на стадії підготовчого провадження заяву про проведення засідання за її відсутності та ухвалення рішення на розсуд суду. Інших заяв, клопотань від учасників справи не надходило. Інші процесуальні дії не вчинялись, заходи забезпечення позову/доказів, зупинення / поновлення провадження по справі судом не вживались. Суд, дослідивши письмові матеріали цивільної справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального права, врахувавши позицію сторін, встановив такі фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим 22.02.2022 Металургійним відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Кривому Розі Криворізького району Дніпропетровської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро). Згідно зі свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 23.02.1987 батьками [PERSON] є [PERSON] та [PERSON] . [PERSON] (дошлюбне прізвище [PERSON] , свідоцтво про одруження серії [NUMBER] від 10.09.2004) позивач у справі, народилася [INFO] у м. Кривому Розі Дніпропетровської обл., УРСР. Її батьками є [PERSON] та [PERSON] , що слідує зі свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 25.12.1980. Батько [PERSON] [PERSON] помер [INFO] (свідоцтво про смерть серії [NUMBER] від 29.06.1999), Батько [PERSON] [PERSON] помер [INFO] (свідоцтво про смерть серії [NUMBER] від 17.10.1992). Батько позивача [PERSON] та батько померлого [PERSON] [PERSON] є рідними братами, матір`ю яких є [PERSON] , відповідно [PERSON] та [PERSON] є двоюрідними братом та сестрою, а [PERSON] їх баба. Факт наявності між ними родинних відносин також підтверджується рішенням Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 13.06.2024 у справі №214/2283/24, що має преюдиційне значення та окремому доказуванню не підлягає. За життя [PERSON] належала квартира [ADDRESS] на підставі договору купівлі-продажу від 12.09.2001, посвідченого приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Умріхіною К.А., зареєстрованого в реєстрі за №2634. Право власності було зареєстроване за нею КП «Криворізьке БТІ» 01.10.2001, запис №325 стор.325 у реєстровій книзі 161П, що підтверджується витягом з реєстру прав власності на нерухоме майно від 12.04.2007 №14214525 КП «Криворізьке БТІ» ДОР. За життя [PERSON] склала заповіт, посвідчений 12.09.2001 приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Умріхіною К.А., за яким заповіла належну їй квартиру своїм онукам [PERSON] та [PERSON] , в рівних частках кожному. Оскільки після смерті [PERSON] її онуки [PERSON] та [PERSON] спадщину вчасно не отримали, нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину позасудово. Рішенням Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у справі №2-1554/07 від 18.04.2007, яке набрало законної сили 03.05.2007, за [PERSON] та [PERSON] було визнано право власності на квартиру [ADDRESS] , кожним окремо по 1/2 частці, в порядку спадкування за заповітом після смерті [PERSON] . Після отримання рішення суду про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом на частину квартири, [PERSON] звернулась до КП ДОР «Криворізьке БТІ» та зареєструвала за собою право спільної часткової власності на підставі рішення суду, що підтверджується витягом про реєстрацію прав №33265108 від 22.02.2012 КП «Криворізьке БТІ» ДОР, запис №325 в книзі 161П-325. 04.03.2024 [PERSON] , діючи через представника за довіреністю [PERSON] , звернулася до приватного нотаріуса Криворізького районного нотаріального округу Стюрко О.О. із заявою про прийняття спадщини після смерті свого двоюрідного брата [PERSON] , який помер [INFO] . Цього ж дня приватним нотаріусом заведено спадкову справу №16/2024 (номер у Спадковому реєстрі 72094755), що слідує з Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі. До того часу із заявами про прийняття спадщини після смерті [PERSON] ніхто не звертався, свідченням чому є відсутність в Спадковому реєстрі даних про заведення спадкової справи та виданих свідоцтв про право на спадщину (інформаційна довідка зі Спадкового реєстру від 04.03.2024 №76072136). Згідно зі ст.ст.1216, 1217 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла, до інших осіб. Спадкування здійснюється за законом або заповітом. Оскільки за життя [PERSON] заповітів та спадкових договорів не складав та у нотаріальному порядку не посвідчував (інформаційна довідка зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) від 04.03.2024 №76072235), тому спадкування належного йому за життя майна здійснюється в порядку спадкування за законом відповідно до черговості, визначеної ст.ст.1258-1266 ЦК України. Судовим розглядом встановлено, що [PERSON] є єдиною спадкоємицею [PERSON] як його двоюрідна сестра по лінії батька. Відомості про наявність інших спадкоємців, які б фактично прийняли спадщину та/або могли претендувати на неї, відсутні. За ч.1 ст.1268, ч.1 ст.1269 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має право подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини в межах встановленого законом строку. Згідно з ч.1, ч.2 ст.1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Як визначено ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Із системного аналізу вказаних положень законодавства слідує, що право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у 6-місячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Таким чином,\~строк для\~прийняття спадщини\~після смерті\~ [PERSON] ,\~який помер\~ [INFO] ,\~почав відлік\~відповідно з\~дати його\~смерті та\~закінчився 17.08.2022.\~Фактично із\~заявою про\~прийняття спадщини\~ [PERSON] \~звернулася до\~приватного нотаріуса\~04.03.2024,\~що встановлено\~з матеріалів\~витребуваної судом\~спадкової справи,\~заведеної після\~смерті [PERSON] . У ході судового розгляду справи також встановлено, що позивач значиться зареєстрованою з 25.02.2021 та проживає в житловому приміщенні, розташованому за адресою: [ADDRESS] . Її двоюрідний брат [PERSON] значився зареєстрованим та фактично проживав сам за адресою: [ADDRESS] , свідченням чому є відомості з Реєстру Криворізької міської територіальної громади (довідка №6226 від 01.03.2024). 04.03.2024 постановою приватного нотаріуса Криворізького районного нотаріального округу Стюрко О.О. позивачеві відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] у зв`язку з тим, що, зокрема, вона пропустила 6-місячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Згідно з ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Так, в п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України за №7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування» визначено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У п.п.47-49 постанови від 20.03.2024 у справі №545/1231/23 Верховний Суд зазначив, що поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч.3 ст.1272 ЦК України\~можуть бути застосовані, якщо: 1) спадкоємець пропустив строк для прийняття спадщини; 2) у спадкоємця були перешкоди для подання заяви для прийняття спадщини; 3) ці обставини визнані судом поважними. Оцінка поважності причин пропуску строку прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду України від 04.11.2015 у справі №6-1486цс15, від 23.08.2017 у справі №6-1320цс17, у постановах Верховного Суду від 26.06.2019 у справі № 565/1145/17, від 17.10.2019 у справі №766/14595/16, від 30.01.2020 у справі №487/2375/18, від 31.01.2020 у справі №450/1383/18, від 17.08.2023 у справі №626/274/22. Відповідно до ст.ст.12,\~81 ЦПК України\~кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно зі ст.89 ЦПК України,\~суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Обґрунтовуючи поважність причин пропуску визначеного ч.1 ст.1270 ЦК України строку для прийняття спадщини, [PERSON] посилалась на те, що її двоюрідний брат [PERSON] помер [INFO] , тобто напередодні запровадження в Україні воєнного стану 24.02.2022. Після початку на території України активних бойових дій з боку рф, вона вимушена була виїхати за кордон з дитиною. Крім того, у подальшому погіршився стан її здоров`я, на підтвердження чого [PERSON] надала епікриз, з якого слідує, що у 2023 році вона дійсно перебувала на стаціонарному лікуванні у гінекологічному відділенні КНП «Криворізька міська лікарня №5» ДОР, де їй було проведено оперативне лікування. У силу ст.12 ЦПК України, Закону України «Про судоустрій та статус суддів» суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства та захисту права, повинен сприяти учасникам цивільних правовідносин, які звернулися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів у реалізації ними цих прав, у тому числі спадкових. У постанові від 20.03.2024 у справі №545/1231/23 Верховний Суд акцентує увагу на доцільності дотримання принципу пропорційності при вирішенні питань надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Принцип «пропорційності» пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Вжиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, необхідно визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Оцінивши зібрані\~у справі\~докази в\~їх сукупності,\~враховуючи обставини,\~на які\~посилалася [PERSON] \~та загальновідомі\~факти,\~що стосуються\~введення в\~Україні воєнного\~стану,\~обстрілів України\~з боку\~рф,\~у тому\~числі по\~об`єктам енергетичної\~інфраструктури,\~суд дійшов\~висновку,\~що причини,\~вказані [PERSON] \~є тими\~обставинами,\~які перешкоджали\~їй протягом\~шести місяців\~з часу\~відкриття спадщини\~звернутися до\~нотаріуса із\~заявою про\~прийняття спадщини.Наявні\~у неї\~проблеми зі\~здоров`ям,\~проходження стаціонарного\~лікування,\~об`єктивно виключали\~можливість звернення\~з приводу\~прийняття спадщини.\~До того\~ж наявність\~у власності\~позивача \~частки квартири,\~інша 1/2\~частка якої\~є об`єктом\~спадкування після\~смерті [PERSON] , свідчить про те, що позивач має інтерес до спадкового майна та вчиняє дії, які свідчать про фактичне прийняття нею спадщини. Що стосується посилань позивача на перебування її за кордоном, то суд їх залишає поза увагою зважаючи на відсутність доказів, які б підтверджували ці обставини. З огляду\~на вищенаведене,\~враховуючи принцип\~пропорційності між\~застосованим заходом\~та переслідуваною\~метою,\~якою є\~захист порушених\~прав позивача\~в аспекті\~ст.6\~Конвенції про\~захист прав\~людини і\~основоположних свобод,\~дотримуючись загальних\~засад цивільного\~законодавства,\~таких як\~справедливість,\~добросовісність та\~розумність,\~та на\~забезпечення виконання\~завдань цивільного\~судочинства щодо\~ефективного захисту\~порушених,\~невизнаних прав\~та інтересів,\~надавши належну\~правову оцінку\~наявним у\~справі доказам\~та взаємовідносинам\~сторін,\~суд дійшов\~висновку про\~наявність підстав\~для визначення[PERSON] додаткового строку тривалістю в 2 місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті двоюрідного брата [PERSON] , у зв`язку з чим пред`явлені нею вимоги слід задовольнити. Надання спадкоємцеві додаткового строку для прийняття спадщини, за відсутності спадкового спору стосовно прийняття спадкового майна, є підставою для оформлення за спадкоємцем спадкових прав у встановленому законом порядку. При розподілі судових витрат відповідно до ст.141 ЦПК України, суд враховує, що позивачем не заявлялася вимога про відшкодування понесених нею витрат по сплаті судового збору та не наводився попередній розрахунок, у зв`язку з чим суд не вбачає підстав для їх стягнення з відповідача.

Outcome: approved