Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-21 00:00:00

Позивач [PERSON] в інтересах якої діє адвокат Скиба В.М. звернулась до суду з позовом до відповідача КРЕДИТНОЇ СПІЛКИ «ЕКСПРЕС КРЕДИТ ЮНІОН УКРАЇНА» (далі КС «ЕКСПРЕС КРЕДИТ ЮНІОН УКРАЇНА») про захист прав споживачів, шляхом стягнення коштів. В обґрунтування заявлених вимог позивач зазначає, що 20.12.2021 між нею, та КС «ЕКСПРЕС КРЕДИТ ЮНІОН УКРАЇНА» було укладено Договір № 45/12-21/В5 по залученню Внеску (Вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок (Вклад з приєднанням процентів до суми вкладу та поповненням) відповідно до якого нею на депозитний рахунок внесено суму (строковий внесок) 30 000,00 грн на строк 13 місяців до 20.01.2023 зі сплатою 13% річних. За умовами договору, кредитна спілка зобов`язалась повернути їй вклад разом з нарахованими на нього відсотками не пізніше 21.01.2023. Проте, відповідач свої зобов`язання за договором не виконав, внесок їй не повернув та відсотки за користування не сплатив внаслідок чого виник борг в розмірі 34\~252,60 грн, з яких: 30 000 грн за договором вкладу; 4252, 60 грн відсотки згідно договору за користування коштами. Позивач вказує, що декілька раз зверталася в кредитну спілку Відокремлений підрозділ «ВІДДІЛЕННЯ №?5 КС «ЕКСПРЕС КРЕДИТ ЮНІОН УКРАЇНА» щодо повернення суми Вкладу та процентів за період з 20.12.2021 по 20.01.2023, проте суму вкладу та проценти їй виплачено не було. У зв`язку з тим, що відповідач не виконав свої зобов`язання за договором та на даний час не повернув їй вклад та нараховані проценти, позивач з посиланням на ст. 625 ЦК України просить стягнути з відповідача основну суму боргу, відсотки за користування позикою, а також інфляційні втрати та 3 % річних за порушення виконання грошового зобов`язання. Окрім цього, позивач вказує, що відмова кредитної спілки виконати договір з видачі належних їй за договором рахунку сум, свідчить про невиконання відповідачем своїх зобов`язань, що має наслідком настання відповідальності, передбаченої ч. 5 ст. 10 ЗУ «Про захист прав споживачів» у вигляді сплати пені в розмірі 3 % від суми утримуваних банком коштів за кожен день з моменту звернення клієнта з вимогою про видачу коштів до дня фактичної видачі, в період з 22.01.2023 по 29.04.2024. На підставі викладеного позивач просить суд стягнути з КС «ЕКСПРЕС КРЕДИТ ЮНІОН УКРАЇНА» на її користь грошові кошти за договором №?45/12-21/В5 про залучення строкового внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок (Вклад з приєднанням процентів до суми вкладу та поповнення) від 20.12.2021 в сумі 34\~252,60 грн, з яких: 30 000 грн строковий внесок; 4252, 60 грн відсотки згідно договору за користування коштами; індекс інфляції за час прострочення зобов`язання в сумі 1\~885,85 грн; 3 % річних за порушення грошового зобов`язання в розмірі 1\~305,37 грн та пеню за порушення грошового зобов`язання згідно ч. 5 ст. 10 ЗУ «Про захист прав споживачів» в розмірі 174\~030\~610,08 грн. Ухвалою судді Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 21.05.2024, відмовлено у відкритті провадження у справі №607/9578/24 за позовною заявою [PERSON] в інтересах якої діє адвокат Скиба В.М. до Відокремленого підрозділу «ВІДДІЛЕННЯ №5 КРЕДИТНОЇ СПІЛКИ «ЕКСПРЕС КРЕДИТ ЮНІОН УКРАЇНА» про захист прав споживачів, шляхом стягнення коштів. Ухвалою судді Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 21.05.2024 відкрито провадження у справі за позовом [PERSON] в інтересах якої діє адвокат Скиба В.М. до КРЕДИТНОЇ СПІЛКИ «ЕКСПРЕС КРЕДИТ ЮНІОН УКРАЇНА» про захист прав споживачів, шляхом стягнення коштів за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання. Протокольною ухвалою суду від 12.07.2024 постановленою у судовому засіданні без видалення в нарадчу кімнату та занесеною до протоколу судового засідання закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду. У судовому засіданні позивач [PERSON] та її представник адвокат Скиба В.М. позовні вимоги підтримали у повному обсязі та просили задовольнити з підстав викладених у позовній заяві, щодо ухвалення заочного рішення суду не заперечили. Представник відповідача КС «ЕКСПРЕС КРЕДИТ ЮНІОН УКРАЇНА» в судове засідання не з`явився, хоча про день та час слухання справи неодноразово повідомлявся у встановленому законом порядку, зокрема шляхом надіслання на поштову адресу за місцем знаходження кредитної спілки повістки про виклик до суду. Крім того судом додатково вживались заходи повідомлення представника відповідача КС «ЕКСПРЕС КРЕДИТ ЮНІОН УКРАЇНА» через офіційний веб-сайті судової влади України, шляхом розміщення оголошення про виклик останнього до суду. Відповідач про причини своєї неявки суд не повідомив, заяв про відкладення розгляду справи та відзиву на позов не подавав. Суд вважає, що відповідач про дату та час розгляду справи повідомлений належним чином, про причини своєї неявки суд не повідомив, а тому відповідно до ст. 280 ЦПК України, справу слід вирішити на підставі наявних доказів та постановити заочне рішення. Заслухавши пояснення позивача та її представника, розглянувши матеріали справи, дослідивши та оцінивши докази по справі, суд приходить до наступного висновку: Судом встановлено, що 20.12.2021 між КС «ЕКСПРЕС КРЕДИТ ЮНІОН УКРАЇНА» в особі керуючого відділенням №5 Павлюк Л.Р. та [PERSON] було укладено Договір № 45/12-21/B5 про залучення строкового внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок (вклад з періодичною виплатою процентів та поповненням), за умовами якого член КС вносить строковий внесок (вклад) на депозитний рахунок до Спілки, в 30\~000,00 грн, а Спілка приймає Вклад на строк 13 місяців, тобто до 20.01.2023 та зобов`язується на умовах і в порядку, передбачених Договором повернути Члену КС Вклад та виплачувати проценти за ставкою у 13 %, з виплатою процентів в день повернення Вкладу. Сума Вкладі збільшується на суму нарахованих процентів, які 20 числа кожного місця приєднуються до суми вкладу (п. 1.1, 1.2, 1.3, 2.5 Договору). Відповідно до п.п. 1.2.1, 1.2.2 Договору передбачено, що датою внесення вкладу є 20.12.2021. Датою повернення вкладу є наступний день, після закінчення строку дії договору. Планова дата повернення Вкладу 21.01.2023. Згідно з п. 2.7 Договору з настанням терміну повернення вкладу вклад повертається вкладнику разом із нарахованими, але не виплаченими процентам, відповідно до п. 2.10 Договору. Згідно з п. 3.2.8. Договору спілка зобов`язується повернути вклад та нараховані проценти за вкладом по закінченні строку вкладу. Пунктом 4.1 Договору визначено, що порушенням умов цього Договору є його невиконання, або неналежне виконання положень даного Договору. Сторони несуть відповідальність за порушення умов цього Договору згідно чинного законодавства України. Положеннями п. 5.1 Договору визначено, що сторони звільняються від відповідальності за повне чи часткове невиконання будь якого з положень цього договору, якщо це невиконання відбулося внаслідок причин, що знаходяться поза сферою контролю сторони, яка не виконала зобов`язання. Такі причини включають стихійне лихо, екстремальні погодні умови, пожежі, страйки, воєнні дії, постанови НБУ, прийняття відповідних актів органами державної влади та управління того, але не обмежується ними. Про настання форс-мажорних обставин сторони повинні поінформувати письмово один одного невідкладно. З квитанції до прибуткового касового ордеру №219 від 20.12.2021 встановлено, що від [PERSON] прийнято вклад на депозитний рахунок згідно договору № 45/12-21/B5 від 20.12.2021 на суму 30\~000 грн. Частинами 1, 2, 3, 4 та пунктом 4 ч. 5 ст. 12 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом. Згідно ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Частиною 3 статті 77 ЦПК України визначено, що сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. В силу вимог ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненнями фізичних чи юридичних осіб, поданими відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. За правилом ч. 1 ст. 205 ЦК України правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Відповідно до вимог ч. ч. 1, 2 ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною 1 статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно з частиною першою статті 23 Закону України «Про кредитні спілки»внески (вклади) членів кредитної спілки на депозитні рахунки, а також нарахована на такі кошти та пайові внески плата (проценти) належать членам кредитної спілки на праві приватної власності. Кожний член кредитної спілки має право одержати належні йому кошти, зазначені в частині першій цієї статті, у порядку і строки, які визначені відповідно до частини сьомої статті 10 цього Закону, статуту кредитної спілки або укладеними з членом кредитної спілки договорами (абзац 3 частини другої статті 23 Закону України «Про кредитні спілки»). Відповідно до частини сьомої статті 10 Закону України «Про кредиті спілки» у разі припинення членства фізичної особи у кредитній спілці вступний внесок їй не повертається. Повернення обов`язкового пайового та інших внесків, крім вступного внеску, провадиться в порядку, передбаченому статутом кредитної спілки, але не пізніше ніж через один місяць після прийняття загальними зборами або спостережною радою кредитної спілки відповідного рішення. Повернення вкладів провадиться за взаємною згодою сторін або не пізніше строку, передбаченого відповідним договором. За своєю правовою природою договір про залучення внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок має багато спільного з договором банківського вкладу. Тому допустимим є застосування аналогії закону щодо прогалин правового регулювання відносин за договорами про залучення внеску (вкладу), які укладаються кредитними спілками. Такий правовий висновок викладений в постанові Верховного Суду від 20 березня 2019 року у справі № 121/11524/17. Сума внеску (вкладу) на депозитний рахунок, строки дії договору залучення внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок, умови залучення та повернення внеску (вкладу) на депозитний рахунок, а також нараховані на такі внески (вклади) на депозитний рахунок проценти (плата) визначаються між кредитною спілкою та членом кредитної спілки на договірних умовах. Договір про залучення внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок укладається в письмовій формі. Нарахування процентів визначається умовами договору про залучення внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок. Кредитні спілки повертають внески (вклади) на депозитні рахунки та сплачують нараховані проценти у строки, що визначені умовами договору про залучення внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок між вкладником і кредитною спілкою. Кредитна спілка виплачує вкладникові проценти на суму внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок в розмірі, який встановлюється в договорі про залучення внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок. За змістом частини 1 статті 1058 ЦК України за договором банківського вкладу (депозиту) одна сторона (банк), що прийняла від другої сторони (вкладника) або для неї грошову суму (вклад), що надійшла, зобов`язується виплачувати вкладникові таку суму та проценти на неї або дохід в іншій формі на умовах та в порядку, встановлених договором. Вклад (депозит) - це кошти в готівковій або у безготівковій формі, у валюті України або в іноземній валюті, які розміщені клієнтами на їх іменних рахунках у банку на договірних засадах на визначений строк зберігання або без зазначення такого строку і підлягають виплаті вкладнику відповідно до законодавства України та умов договору (стаття 2 Закону України «Про банки і банківську діяльність»). Згідно з частиною 1 статті 1060 ЦК України договір банківського вкладу укладається на умовах видачі вкладу на першу вимогу (вклад на вимогу) або на умовах повернення вкладу зі спливом встановленого договором строку (строковий вклад). Відповідно до частин 1, 5 статті 1061 ЦК України банк виплачує вкладникові проценти на суму вкладу в розмірі, встановленому договором банківського вкладу. Якщо договором не встановлений розмір процентів, банк зобов`язаний виплачувати проценти у розмірі облікової ставки Національного банку України. Проценти на банківський вклад нараховуються від дня, наступного за днем надходження вкладу у банк, до дня, який передує його поверненню вкладникові або списанню з рахунка вкладника з інших підстав. Статтею 525 ЦК України визначає, що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. За змістом ч. 1 ст. 526, ч. 1 ст. 527, ч. 1 ст. 530 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу у строк (термін), встановлений у зобов`язанні. Боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок, а кредитор прийняти виконання особисто, якщо інше не встановлено договором або законом, не випливає із суті зобов`язання чи звичаїв ділового обороту. Згідно із ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до ч. 1 ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1)припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов зобов`язання; 3)сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди. Частиною 1 статті 612 ЦК України встановлено, що Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Статтею 625 ЦК України передбачено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Так, матеріалами справи підтверджено, що [PERSON] свої зобов`язання за Договором №\~45/12-21/B5\~про залучення\~строкового внеску\~(вкладу)\~члена кредитної\~спілки на\~депозитний рахунок\~(вклад\~з періодичною\~виплатою процентів\~та поповненням) від 20.12.2021 виконала у повному обсязі. Разом з тим, відповідач КС «ЕКСПРЕС ЮНІОН УКРАЇНА» не виконав свої зобов`язання за Договором про залучення строкового вкладу № 45/12-21/B5 від 20.12.2021, не повернув позивачу внесений нею вклад та нараховані відсотки, у зв`язку із чим наявна заборгованість, яка відповідно до розрахунку долученого позивачем до матеріалів справи становить 34\~252,60 грн, з яких: 30 000 грн сума строкового вкладу; 4252, 60 грн відсотки згідно договору за користування коштами. Представник відповідача КС «ЕКСПРЕС ЮНІОН УКРАЇНА» в судове засідання не з`явився, не надав суду доказів на спростування доводів позивача та не спростував наявність у КС «ЕКСПРЕС ЮНІОН УКРАЇНА» вказаної заборгованості перед позивачем. Таким чином, судом встановлено, що відповідач КС «ЕКСПРЕС ЮНІОН УКРАЇНА» взяті на себе зобов`язання своєчасно та в порядку, передбаченому Договором про залучення строкового вкладу № 45/12-21/B5 від 20.12.2021, належним чином не виконав не повернув позивачу внесений нею вклад та нараховані відсотки, а тому порушене право [PERSON] підлягає захисту в судовому порядку, шляхом стягнення з відповідача в користь позивача суми вкладу та нарахованих відсотків у розмірі 34\~252,60 грн. Окрім цього, згідно із частиною першою статті 1050 ЦК України якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу. Частиною 2 статті 625 ЦК України врегульовано, що боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також 3 % річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Отже, за змістом наведеної норми закону нарахування інфляційних втрат на суму боргу та 3 % річних входять до складу грошового зобов`язання і вважаються особливою мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування останнім утримуваними грошовими коштами, належними до сплати кредиторові. Оскільки внаслідок невиконання боржником грошового зобов`язання у кредитора виникає право на отримання сум, передбачених статтею 625 цього Кодексу, за увесь час прострочення, тобто таке прострочення є триваючим правопорушенням, то право на позов про стягнення інфляційних втрат і 3 % річних виникає за кожен місяць з моменту порушення грошового зобов`язання до моменту його усунення. Зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином (стаття 599 ЦК України). Законодавець визначає обов`язок боржника сплатити суму боргу з урахуванням рівня інфляції та 3 % річних за увесь час прострочення, у зв`язку з чим таке зобов`язання є триваючим. Аналогічна правова позиція наведена у постанові Верховного Суду України від 26.04.2017 у справі № 918/329/16. Велика Палата Верховного Суду у постановах від 10.04.2018 у справі № 910/10156/17 та від 16.05.2018 у справі № 686/21962/15-ц виклала свої висновки про те, що положеннями статті 625 ЦК України, визначені загальні правила відповідальності за порушення будь-якого грошового зобов`язання не залежно від підстав його виникнення (договір чи делікт). Тобто, приписи цієї статті поширюються на всі види грошових зобов`язань, якщо інше не передбачено договором або спеціальними нормами закону, який регулює, зокрема, окремі види зобов`язань. Згідно розрахунку долученого позивачем до матеріалів справи, заборгованість КС «ЕКСПРЕС ЮНІОН УКРАЇНА» по інфляційних втратах за період з грудня 2023 року по березень 2024 року та 3 % річних за період з 22.01.2023 по 29.04.2024 становить: інфляційні втрати 1\~885,85 грн; 3% річних за порушення виконання зобов`язання 1\~305,37 грн. Судом перевірено зазначений розрахунок та суд вважає такий розрахунок достовірним, арифметично правильним та таким, що відповідає вимогам чинного законодавства. Отже, позовні вимоги щодо стягнення інфляційних втрат та 3% річних за порушення виконання зобов`язання за період 22.01.2023 по 29.04.2024 є також обґрунтованими та підлягають до задоволення. Що стосується позовної вимоги про стягнення з відповідача пені за порушення грошового зобов`язання, згідно ч. 5 ст. 10 ЗУ «Про захист прав споживачів» у розмірі 174\~030\~610,08 грн, суд зазначає наступне. Статтею 549 цього Кодексу встановлено, що неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Формами неустойки є штраф і пеня. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (частина третя статті 549 ЦК України). Відповідно до ч. 5 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів», у разі коли виконавець не може виконати (прострочує виконання) роботу (надання послуги) згідно з договором, за кожний день (кожну годину, якщо тривалість виконання визначено у годинах) прострочення споживачеві сплачується пеня у розмірі трьох відсотків вартості роботи (послуги), якщо інше не передбачено законодавством. У разі коли вартість роботи (послуги) не визначено, виконавець сплачує споживачеві неустойку в розмірі трьох відсотків загальної вартості замовлення. У загальноприйнятому розумінні поняття «вартість послуги» - це грошові кошти у визначеному сторонами відповідного договору розмірі, які споживач сплачує виконавцю за наданому останнім послугу. Отже, зміст поняття «послуга», прийнятого в законодавстві про захист прав споживачів, й усі пов`язані з ним норми слід трактувати таким чином, щоб вони відповідали дійсному його змісту ( за необхідності - трактувати розширено). Тому дійсний зміст приписів частини п`ятої статті 10 Закону України «Про захист прав споживачів» слід трактувати так, що пеня має бути виплачена виконавцем від суми, що складає грошовий розмір відплатності відповідного договору. Разом з тим, дійсний зміст приписів частини п`ятої статті 10 Закону України «Про захист прав споживачів» слід трактувати так, що пеня має бути виплачена виконавцем та має рахуватися від суми, що складає грошовий вимір відплатності відповідного договору. У такому разі згідно із частиною п`ятою статті 10 Закону України «Про захист прав споживачів» базою нарахування пені слід вважати розмір процентів на суму вкладу або дохід в іншій формі, що є платою фінансової установи за використання коштів споживача (статті 1058, 1061 ЦК України). Сама сума вкладу не можу бути врахована в базі нарахування пені відповідно до приписів частини п`ятої статті 10 Закону України «Про захист прав споживачів». Велика Палата Верховного Суду у постанові від 25.01.2022 у справі № 761/16124/15 сформулювала висновки про те, що до спірних правовідносин споживача фінансових послуг та банку в разі невиконання банком рішення суду про стягнення відсотків за договором банківського вкладу на час звернення вкладника до суду підлягає застосуванню частина п`ята статті 10 Закону України «Про захист прав споживачів», та погодилася з аналогічними за змістом правовими висновками, викладеними в постановах Верховного Суду від 28.09.2016 у справі №180/1179/15-ц та від 13.03.2017 у справі №761/14537/15-ц, та не вбачала підстав для відступу від них. Кошти, внесені за договором банківського вкладу не можна вважати вартістю послуг, оскільки такі кошти завжди підлягають поверненню споживачу, тобто не є платою виконавцю за надані ним послуги та відповідно, не можуть бути базою для обчислення пені на підставі частини п`ятої статті 10 Закону України «Про захист прав споживачів». Пеня підлягає обрахуванню від суми, що складає грошовий вимір відплатності відповідного договору, тобто від суми процентів на суму вкладу або від доходу в іншій формі, що є платою фінансової установи за використання коштів споживача. Аналогічний висновок зроблено Верховним Судом в постанові від 22.02.2022 в справі №757/63364/19. Позивачем до позовної заяви було долучено розрахунок пені за прострочення виконання зобов`язання згідно ст. 10 ЗУ «Про захист прав споживачів», відповідно до якого загальна сума нарахованої пені за період з 22.01.2023 по 29.04.2024 становить 174\~030\~610,08 грн (сума заборгованості 34\~252,60 * розмір пені 1095 * кількість днів прострочення 464 / 100). Разом з тим, суд з таким розрахунком пені не погоджується та вважає його помилковим, відтак судом здійснено власний розрахунок пені за порушення грошового зобов`язання, з врахуванням вищевикладених висновків Верховного суду виходячи з суми процентів нарахованих на суму вкладу зокрема: 4\~252,60 грн * 3% * 464 = 59\~196,19 грн. Таким чином, розмір пені за прострочення виконання зобов`язання за Договором про залучення строкового вкладу № 45/12-21/B5 від 20.12.2021 відповідно до ч. 5 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів» становить 59\~196,19 грн. Поряд з цим, розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення (частина друга статті 551 ЦК України). Тлумачення частини третьої статті 551 ЦК України свідчить, що розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду за наявності однієї з умов: (а) якщо він значно перевищує розмір збитків; (б) за наявності інших обставин, які мають істотне значення. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 21.08.2019 у справі №\~727/9352/17 (провадження № 14-319цс19) зроблено висновок, що «положення частини третьої статті 551 ЦК України з урахуванням наведених положень норм процесуального права щодо загальних засад цивільного судочинства дає право суду зменшити розмір неустойки за умови, що він значно перевищує розмір збитків. Такого висновку дійшли Верховний Суд України, зокрема, у постанові від 04.11.2015 у справі № 6-1120цс15, і Велика Палата Верховного Суду у постановах від 12.12.2018 у справі № 703/1181/16-ц та від 20.03.2019 у справі №\~761/26293/16-ц. З огляду на викладене, враховуючи, що розмір пені значно перевищує розмір завданих позивачу збитків, що не може вважатися таким, що відповідає загальним засадам цивільного законодавства (стаття 3 ЦК України), а тому суд вважає за можливе зменшити розмір пені до суми завданих позивачу збитків у розмірі 34\~252,60 грн. Відповідно до статті 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Згідно із частиною першою статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Таким чином, суд розглянувши матеріали справи, дослідивши наявні у справі докази, давши оцінку належності, допустимості, достовірності кожного доказу окремо, а також достатності і взаємного зв`язку доказів у їх сукупності, застосовуючи до визначених правовідносин норми матеріального та процесуального права, вважає, що позов підлягає до задоволення частково шляхом стягнення з відповідача КС «ЕКСПРЕС КРЕДИТ ЮНІОН УКРАЇНА» на користь позивача [PERSON] грошових коштів за договором №45/12-21/В5 від 20.12.2021 у сумі 34252,60 грн, з яких: 30\~000 грн сума строкового вкладу, 4252,60 грн заборгованість по відсоткам, а також 1885,85 грн інфляційних втрат за прострочення виконання зобов`язання, 1305,37 грн 3% річних та 34252,60\~грнпені за порушення грошового зобов`язання. Також, відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в розмірі 1211,20 грн. На підставі наведеного та

Outcome: partial