Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-16 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до Олександрійської міської ради Кіровоградської області, в якому просить визначити їй додатковий строк у два місяці для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що вона звернулася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, проте нотаріус відмовив їй у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки вона пропустила строк для подачі заяви. На час смерті [PERSON] діяло законодавство, згідно якого строк для прийняття спадщини був зупинений. У подальшому законодавство було змінено і строк для подачі заяви про прийняття спадщини обмежили чотирма місяцями. Даний факт заплутав позивача, а також вона вважала, що оскільки проживала зі спадкодавцем з 2017 року, то фактично прийняла спадщину та може у будь-який час звернутись до нотаріуса. З наведених підстав позивач просить визначити їй додатковий строк у два місяці для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Ухвалою від 26.07.2024 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви. Ухвалою від 09.08.2024 року відкрито провадження у справі у порядку загального позовного провадження. 17.09.2024 року ухвалою суду закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду. Позивач та його представник у судове засідання не з`явились, представник позивача надала заяву про розгляд справи без її участі та участі позивача, на позовних вимогах наполягає. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, направив до суду заяву про розгляд справи без участі представника відповідача. Суд, дослідивши матеріали справи, повно та всебічно з`ясувавши обставини, на які позивач посилається як на підставу своїх вимог, прийшов до наступного висновку. Частиною першою ст. 15, частиною 1 ст. 16 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Реалізуючи передбачене ст. 64 Конституції України право на судовий захист, звертаючись до суду, особа вказує в позові власне суб`єктивне уявлення про порушене право чи охоронюваний інтерес та спосіб його захисту. Судом встановлено, що [PERSON] померла [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 31.05.2022 року. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на її майно, яке належало спадкодавцю. За життя [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину законом від 01.11.2007 року належала 1/2 частка будинку [ADDRESS] . Інша 1/2 частка будинку [ADDRESS] належить позивачу на підставі договору купівлі-продажу від 31.10.1997 року. Згідно довідки від 04.05.2024 року № 39 квартального комітету № 5, [PERSON] з лютого 2017 року по 31.05.2022 року фактично проживала за адресою: [ADDRESS] , де також проживає позивач. Листом приватного нотаріуса Приходько О.М. від 24.06.2024 року № 189/01-16 [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] , оскільки вона не подала вчасно, протягом шестимісячного строку заяву про прийняття спадщини. Відповідно до статей1216, 1217 ЦК Україниспадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За правилами статті1223 ЦК Україниправо на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частинапершастатті1270 ЦК України). Останнім днем визначений законом строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON] було 30.11.2022 року. За правилами частинипершоїстатті1268 ЦК Україниспадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до статті1269 ЦК Україниспадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частинитретьоїстатті1272 ЦК Україниза позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частинитретьоїстатті1272 ЦК Українипро надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, Указом Президента України від 24.02.2022 року № 64/2022 в Україні з 24.02.2022 року введено воєнний стан, строк дії якого неодноразово продовжено. Нотаріальні дії в умовах воєнного стану вчиняються з урахуванням положень постанови Кабінету Міністрів України «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» від 28.02.2022 року № 164 (далі - Постанова) з відповідними змінами та доповненнями. Зазначену постанову було доповнено пунктом 3 (згідно постанови КМУ №209 від 06.03.2022 року), яким установлено, що на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється. У подальшому пункт 3 Постанови було змінено (згідно постанови КМУ №719 від 24.06.2022 року), установлено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше, ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. На підставі Постанови КМУ №469 від 09.05.2023 року пункт 3 Постанови було виключено. При цьому суд враховує, що Європейський Суд з прав людини неодноразово наголошував на необхідності держав дотримуватися принципу «якості законів» при їх прийнятті або зміні. Зокрема, у своєму рішенні у справі«Сєрков проти України» (SERKOV v. UKRAINE)ЄСПЛ зазначив, що якість законодавства передбачає доступне для зацікавлених осіб, чітке і передбачуване у застосуванні законодавство; відсутність необхідної передбачуваності та чіткості національного законодавства з важливого питання, що призводить до його суперечливого тлумачення, в тому числі судом, має наслідком порушення вимог положень Конвенції щодо «якості закону». Крім того, у справі «Новік проти України» (CASE OF NOVIK v. UKRAINE)ЄСПЛ зробив висновок, що надзвичайно важливою умовою є забезпечення загального принципу юридичної визначеності. Вимога «якості закону» у розумінні пункту 1 статті 5 Конвенції означає, що закон має бути достатньо доступним, чітко сформульованим і передбачуваним у своєму застосуванні для убезпечення від будь-якого ризику свавілля. Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі «Ілханпроти Туреччини» (Ilhan v. Turkey)від 27 червня 2000 рокупри вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Суд погоджується з тим, що з урахуванням конкретних обставин справи зазначені позивачем причини пропуску строку на звернення із заявою про прийняття спадщини слід вважати поважними. З урахуванням викладеного, виходячи з аналізу встановлених судом обставин справи та норм права, що регулюють спірні правовідносини, суд вважає, що [PERSON] наведено причини, які пов`язані з об`єктивними, істотними труднощами для неї щодо подачі заяви про прийняття спадщини, а тому наявні підстави для встановлення їй додаткового строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON] і таким достатнім строком є два місяці, перебіг якого рахується з дня набрання судовим рішенням законної сили, у зв`язку з чим позовні вимоги підлягають задоволенню. Судові витрати необхідно залишити по фактично понесеним, оскільки порушення прав позивача відбулося не з вини відповідача. На підставі наведеного,

Outcome: approved