Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-22 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача. [PERSON] (далі позивачка) просить стягнути з [PERSON] (далі відповідачки) відшкодування матеріальної шкоди у сумі 7\~107,50 грн., грошову компенсацію моральної шкоди у сумі 5\~000 грн., відшкодування витрат на проведення експертного будівельно-технічного дослідження 2\~917 грн. та судові витрати. [PERSON] (далі позивач) просить стягнути з відповідачки відшкодування матеріальної шкоди у сумі 7\~107,50 грн., грошову компенсацію моральної шкоди у сумі 5\~000 грн. та судові витрати. Свої вимоги позивачі мотивують тим, що їм належить квартира за адресом [ADDRESS] . 10.08.2021 з вини відповідачки сталося залиття їх квартири у наслідок цього завдано шкоди. Згідно висновку експертного будівельно-технічного дослідження для усунення наслідків пошкодження необхідно 14\~215 грн. На проведення дослідження витрачено позивачкою 2\~917 грн. Також позивачі вважають, що їм спричинено моральної шкоди розмір компенсації якої становить по 5000 грн. кожному. Моральну шкоду пов`язують з тим, що були змушені витрачати час на складання документів, звернення до правоохоронних органів, що порушило їх звичайне життя. Відповідачка подавала відзив у якому визнала позов частково, але просила відмовити у задоволенні позову про стягнення моральної шкоди та витрат на експертизу. Так визнала, факт залиття й розмір компенсації матеріальної шкоди у сумі 11\~846 грн. Вважає, що вимоги про відшкодуванню моральної шкоди, витрати на експерта та сума податку вказана у висновку не підлягають задоволенню. Заявлені позивачем підстави для відшкодування моральної шкоди не ґрунтуються на нормі права. Вказана у висновку сума податку не може бути врахована до суми шкоди. Також вважає, що немає законних підстав для стягнення витрат на проведення дослідження у сумі 2 917 грн. Третя особа ОСББ «Авангард-4» надало пояснення. Так визнає, що залиття квартири позивачів сталося з вини відповідачки про, що складений акт від 12.08.2021. Відповідачка пропонувала мешканцям квартири позивачів відремонтувати квартиру але вони не погодилися. В судовому засіданні представник позивачів вимоги підтримала. Представник відповідача підтримав заперечення викладені у відзиві. \~ Процесуальні дії у справі. Ухвалою суду від 09.07.2024 судом прийнято позовну заяву і відкрито провадження у справі. Судовий розгляд призначено у порядку спрощеного провадження з повідомленням сторін на 09-00 год. 04.09.2024. Цією ухвалою суду відповідачу встановлений п`ятнадцятиденний строк для подачі відзиву і усіх доказів суду з дня отримання ухвали. Втім судове засідання не відбулося та розгляд відкладено на 09.10.2024 о 09-00 год. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини. Суд дослідивши матеріали справи, надані докази, встановив наступне. Позивачам на праві смільної часткової власності належить двокімнатна квартира за адресою [ADDRESS] . 10.08.2021 сталося залиття квартири позивачів з квартири відповідачки, за [ADDRESS] год. у м.Суми. Позивачі відразу звернулися до голови ОСББ «Авангард-4», та за фактом залиття їх квартири складений акт №3 про наслідки залиття житлового приміщення від 12.08.2021. З акту вбачається, що була створена комісія, до складу якої входили голова та члени правління ОСББ «Авангард-4». Комісія обстежила квартиру позивачів та відповідачки. За результатами обстеження квартир [ADDRESS] та № 18 10.08.2021 виявлено: залиття квартири [ADDRESS] трапилось внаслідок розриву гнучкого водопровідного шланга змішувача води ванної кімнати квартири [ADDRESS] . За результатом роботи, комісією встановлено обсяг заподіяної шкоди: - постраждала стеля та стіни коридору у вигляді відшарування шару шпалер на стінах та відшарування пофарбованого шару шпаклівки стелі; - постраждала стеля та стіни обох жилих кімнату вигляді відшарування шару шпалер на стінах та стелі; - постраждала стеля та стіни кухні у вигляді відшарування шару шпалер на стінах та пофарбованого шару шпаклівки стелі; - також, за словами мешканки квартири [ADDRESS] , наслідком затоплення став вихід з ладу бойлера гарячої води, що розташований у туалеті. Згідно з висновком експерта № 41 за результатами проведеного будівельно-технічного дослідження від 17.03.2021, при обстеженні приміщень квартири [ADDRESS] встановлено, що вартість проведення відновлювальних ремонтних робіт, необхідних для усунення наслідків пошкодження приміщень квартири [ADDRESS] , становить - 14 215 грн. 00 коп., з яких податок на додану вартість у сумі 2\~369 грн. Позивачка сплатила вартість будівельно-технічного дослідження у сумі 2917 грн., згідно квитанції від 13.09.2021. Встановлені факти визнаються сторонами та підтверджуються, свідоцтвом про право власності на житло, Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, зазначеним актом про залиття й висновком та квитанцією, копії яких додані до справи. Згідно ч.\~2\~ст.\~12\~ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ст.ст.\~83,\~175,\~177,\~178\~ЦПК України\~сторони та\~інші учасники\~справи подають\~докази у\~справі безпосередньо\~до суду. Позивач,\~особи,\~яким законом\~надано право\~звертатися до\~суду в\~інтересах інших\~осіб,\~повинні подати\~докази разом\~з поданням\~позовної заяви. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Надані позивачкою докази у обґрунтування вини відповідачки та розміру матеріальної шкоди є логічними і послідовними, узгоджуються між собою та не викликають сумнівів у суду. Поряд з цим позивачами не надано доказів спричинення моральної шкоди, страждань, тривалості тощо. Позивачами не надано доказів звернення до правоохоронних органів. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування З встановлених фактів вбачається, що спірні правовідносини є цивільними та виникли у зв`язку спричиненням шкоди відповідачкою позивачам. Спірні правовідносини врегульовані положеннями ст.ст. 22, 1166, 1167 ЦК України. З наданих сторонами доказів та встановлених обставин вбачається, що саме з вини відповідачки пошкоджено майно позивачів і у зв`язку з цим їм спричинена матеріальна шкода. Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Згідно ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Аналізуючи зазначені положення Кодексу слід дійти висновку, що у зв`язку з пошкодженням майна власник має право на захист свого порушеного права шляхом відшкодування шкоди особою з вини якої її завдано. У обґрунтування позову позивачем наданий висновок експертизи, яким визначено розмір спричиненої шкоди у сумі 14\~215 грн., в тому числі податок на додану вартість у сумі 2\~369 грн.. Відповідач заперечував проти висновку з тих мотивів, що експерт не попереджений про кримінальну відповідальність. Зі змісту експертного висновку вбачається, що він узгоджується з актом залиття. Саме експертне дослідження пов`язано з розглядом справи, адже саме для визначення розміру шкоди замовлений позивачкою перед подачею позовної заяви до суду. Відповідач не заперечував проти висновку з підстав недовіри експерту. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 22.11.2023 у справі № 712/4126/22, зазначила висновок, що випадку подання учасником справи до суду висновку експерта, складеного на його замовлення, у такому висновку має бути зазначено, що його підготовлено для подання до суду та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Зокрема, інша сторона може подати до суду заяву про наявність підстав для відводу експерта, який підготував висновок на замовлення іншої особи, і у разі, якщо суд визнає наявність таких підстав, такий висновок не приймається судом до розгляду (стаття\~101\~КАС\~України, стаття 98 ГПК України, стаття 102\~ ЦПК\~України).\~Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд враховує не те, коли замовлено експертизу та отримано висновок експерта - до чи після звернення позивача до суду з позовом, а те, чи пов`язані безпосередньо ці витрати з розглядом справи.\~Отже, відшкодування витрат за проведення експертизи не обмежується випадком її призначення та проведення після відкриття провадження у справі. Відтак сторона, на користь якої ухвалено рішення, має право на відшкодування витрат за експертизу, проведену до подання позову, якщо такі витрати пов`язані з розглядом справи, зокрема якщо судом враховано відповідний висновок експерта як доказ. З наведеного вбачається, що поданий позивачкою висновок може бути прийнятий судом саме як належний та допустимий доказ розміру спричиненої шкоди. Разом з цим з висновку вбачається, що до суми шкоди 14\~215 грн. включений податок на додану вартість у сумі 2\~369 грн.. Проте з встановлених обставин вбачається, що позивачі не понесли фактичних витрат на відновлення свого майна. Через це немає підстав для стягнення зазначеної суми податку. Таким чином з відповідачки підлягає стягненню компенсація матеріальної шкоди у сумі 11\~846 грн., тобто по 5\~923 грн. кожному позивачу. Щодо відшкодування моральної шкоди слід зазначити наступне. Згідно з ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Згідно з ч. 1 ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Згідно з ч. 2 ст. 23 ЦК України моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Відповідно до п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України №4 від 31.03.1995 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків. Згідно п. 4 цієї Постанови у позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив. Аналізуючи наведене слід дійти висновку, що закон передбачає право особи на відшкодування моральної (немайнової) шкоди у разі порушення прав, зокрема пошкодження майна. Натомість наведеними нормами не передбачено право на відшкодування моральної шкоди у зв`язку зі зверненням до правоохоронних органів. Суд згідно з положеннями ст.ст. 12, 13, 81 ЦПК України суд розглядає справу в межах заявлених підстав та наданих доказів. Суд самостійно не має повноважень на зміну підстав заявленого позову. Позивачі обґрунтовували моральну шкоду тим, що були змушені витрачати час на складання документів, звернення до правоохоронних органів, що порушило їх звичайне життя. Проте позивачі на порушення ст. 81 ЦПК України не надали доказів звернення до правоохоронних органів й складання документів. З наведених підстав заявленого позову вбачається, що позивачі належним чином не обґрунтували вимоги про відшкодування моральної шкоди з огляду на положення ст. 23 ЦК України. Позивачі не заявили своїх вимог саме з підстав спричинення шкоди залиттям квартири. Натомість звернення до правоохоронних органів згідно з наведеними положеннями кодексу не є підставами для відшкодування моральної шкоди. Таким чином розглядаючи позовну заяву у частині відшкодування моральної шкоди в межах заявлених підстав суд доходить висновку, що вимоги позивачів є необґрунтованими та не підлягають задоволенню. Ураховуючи наведене у сукупності слід задовольнити позов про відшкодування матеріальної шкоди у сумі 5 923 грн. 00 коп., кожному позивачу, що становить 48,92 відсотків від заявленої суми позову у сумі 12 107,50 грн. (7\~107,50+5000) кожного позивача. Розподіл судових витрат Відповідно до ст. 141 ЦПК України слід розподілити судові витрати. У разі частково задоволення позову витрати покладаються на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивачкою та позивачем при подачі позову сплачено судовий збір у розмірі по 1211,20 грн. кожним. Також позивачкою понесені витрати на проведення експертизи у сумі 2\~917 грн. Згідно з положеннями ч. 7 ст. 139 ЦПК України позивачка має право на відшкодування витрат на залучення експерта до початку судового розгляду. Такий висновок суду повністю узгоджується з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду зазначеної у постанові від 22.11.2023 у справі № 712/4126/22. Оскільки позов задоволений частково, у розмірі 48,92 відсотків від суми заявленого позову, то з відповідачки слід стягнути відшкодування витрат у відповідній пропорції. Таким чином з відповідачки на користь позивачки підлягають стягненню витрати 2\~019,51 грн., а на користь позивача 581,38 грн.

Outcome: partial