Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-22 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до [PERSON] , за участю третьої особи без самостійних вимог щодо предмета спору - Відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Вінниці Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про виключення відомостей про особу як батька з актового запису про народження дитини та припинення стягнення аліментів, мотивуючи позовну заяву тим, що з відповідачем він перебував у шлюбі з 25.04.2017 року по 27.04.2018 року. В період шлюбу у сторін народилась дитини [PERSON] , [INFO] . Рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 27.04.2018 року шлюб між ними було розірвано та стягнуто з нього аліменти на користь відповідача на утримання дитини в розмірі 1/4 частки від усіх видів доходів, а також стягнуто аліменти на утримання дружини в розмірі 1/6 частки до виповнення дитині трьохрічного віку. В даний момент дитина підросла і стало зрозумілим, що вона не схожа на позивача. Крім того, поведінка позивача викликає сумнів в батьківстві позивача, оскільки вона протягом тривалого часу намагалася ізолювати дитину, не показувала його позивачу, відмовляється надсилати фото дитини. З огляду на вказане, з метою встановлення правди та спростування сумнівів [PERSON] змушений був звернутися до суду з цим позовом та просив: - виключити відомості про батьківство позивача з актового запису №3466 від 21.09.2017 року про народження дитини [PERSON] , [INFO] , зареєстрованого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Вінниці Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ); - припинити стягнення аліментів з позивача на користь відповідача на утримання дитини [PERSON] , [INFO] , що стягуються з нього відповідно до рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 27.04.2018 року у справі №127/843/18; - судові витрати (судовий збір, витрати на адвоката та витрати на проведення ДНК-експертизи) просив покласти на відповідача. Ухвалою суду від 10.05.2024 року клопотання представника позивача було задоволено, призначено у справі судову молекулярно-генетичну експертизу, проведення якої доручено експертам Вінницького науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України. На вирішення експертів було поставлено питання: Чи є [PERSON] , [INFO] , біологічним батьком дитини - [PERSON] , [INFO] ? Провадження у справі зупинено на час проведення експертизи. Ухвалою суду від 06.08.2024 року провадження у справі було поновлено, в зв`язку з надходженням повідомлення експерта про неможливість проведення експертизи. В судове засідання позивач не з`явився, але подав до суду заяву, в якій просив справу розглянути без його участі, свої позовні вимоги та все що зазначено в позові підтримує в повному обсязі та не заперечує проти ухвалення заочного рішення. Відповідач в судове засідання не з`явилася, хоча про час, дату та місце судового розгляду повідомлялася належним чином, про причини неявки суд не повідомила. Заяв та заперечень від відповідача до суду не надходило. Відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд вважає можливим ухвалити заочне рішення у справі на підставі наявних у ній доказів, оскільки відповідачі були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання, не з`явились у судове засідання, про причини неявки суд не повідомили, не подали відзив і позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Представник третьої особиВідділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Вінниці Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) в судове засідання не з'явився, проте надіслала до суду заяву з проханням розглянути справу без його участі, у зв'язку з прийомом громадян. Також зазначила, що не заперечує проти вирішення питання на розсуд суду. Згідно із ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявляти клопотання про розгляд справи за його відсутності. Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, оцінивши докази в їх сукупності, дійшов висновку про те, що позови слід задовольнити з таких підстав. Матеріалами справи встановлено, що 25.04.2017 року сторони зареєстрували шлюб у Вінницькому міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області, про що зроблено відповідний актовий запис №701 (а.с. 11). Після укладення шлюбу відповідач не змінювала своє дошлюбне прізвище « [PERSON] ». Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 21.03.2024 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Вінниці Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), батьками [PERSON] , [INFO] , зазначені: позивач [PERSON] та відповідач [PERSON] (а.с. 10). Судом встановлено, що рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 27.04.2018 року у справі №127/843/18, стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] аліменти на сина [PERSON] , [INFO] , в розмірі 1/4 частки всіх видів заробітку (доходу) щомісячно до досягнення дитиною повноліття, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 12.01.2018 року. Стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] аліменти в розмірі 1/6 частини від всіх видів заробітку (доходу) щомісячно, до досягнення сином [PERSON] , [INFO] , трьох років, починаючи стягнення з 12.01.2018 року до 13.09.2020 року. Також було стягнуто з [PERSON] на користь держави судовий збір в сумі 704 грн. 80 коп. (а.с. 12-13). З наказу ТОВ «Декоплант» №42 від 28.11.2016 року вбачається, що менеджера зі збуту [PERSON] було відряджено на три календарних дні з 29.11.2016 року по 01.12.2016 року до м. Київ для участі у міжнародній виставці (а.с. 33). Ухвалою суду від 10.05.2024 року було призначено у справі судову молекулярно-генетичну експертизу (а.с. 41), проте провадження у справі було поновлено, в зв`язку з надходженням повідомлення експерта про неможливість проведення експертизи (а.с. 56). Причиною не проведення експертизи є повторна неявка для проходження, призначеної судом експертизи [PERSON] та дитини [PERSON] . Слід відзначити, що в ухвалі суду від 10.05.2024 року було роз`яснено учасникам справи, що, відповідно до ст. 109 ЦПК України, у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто з цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні. Враховуючи, що експертиза не була проведена, у зв`язку із ухиленням відповідача від участі у її проведенні, суд вважає можливим визнати обставину, на підтвердження якої було призначено експертизу, а саме, відсутність кровного споріднення між [PERSON] та малолітнім [PERSON] . Відповідно до ч. 1 ст. 122 СК України дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі Свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини. Особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 СК України, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження (частини перша та друга статті 136 СК України). Не має права оспорювати батьківство особа, записана батьком дитини, якщо в момент реєстрації себе батьком дитини вона знала, що не є її батьком (згідно із частиною п`ятою статті 136 СК України). Внесення змін до актового запису цивільного стану проводиться відповідним органом державної реєстрації актів цивільного стану за наявності достатніх підстав (частина перша статті 22 Закону України від 01 липня 2010 року № 2398-VI «Про державну реєстрацію актів цивільного стану»). Відповідно до пунктів 10, 11 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» у судовому порядку батьківство може бути оспорено як у випадках, коли в Книзі реєстрації народжень батьками дитини записано осіб, які перебували у шлюбі між собою (статті 122, 124 СК України), так і тоді, коли при реєстрації народження дитини її батьком на підставі спільної заяви батьків або заяви чоловіка, котрий визнавав себе батьком, записано особу, яка не перебувала у шлюбі з матір`ю дитини (статті 126, 127 СК України). Оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (стаття 136 СК України), - шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини. Позивач стверджує, що він не є батьком [PERSON] , [INFO] , а відповідач ухилилась від участі у проведенні судової молекулярно-генетичної експертизи, тому в силу вимог ст. 109 ЦПК України, суд визнає факт відсутності кровного споріднення між позивачем та дитиною. За змістом ст. 134 СК України на підставі заяв осіб, зазначених у статті 126 цього Кодексу, або рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до актового запису про народження, складеного органами державної реєстрації актів цивільного стану України, та видає нове Свідоцтво про народження. Відповідно до п. 2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, які складено органами державної реєстрації актів цивільного стану України, підставою для внесення змін до актового запису цивільного стану є: рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану. Згідно з п. 2.16.7. Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, які складено органами державної реєстрації актів цивільного стану України, на підставі рішення суду про внесення змін, доповнень або виправлень в актові записи цивільного стану вносяться відповідні зміни, які зазначені в рішенні суду. Відповідно до ч. 2 ст. 188 СК України батьки можуть бути звільнені від обов`язку утримувати дитину тільки за рішенням суду. Згідно з ч. 4 ст. 273 ЦПК України, якщо після набрання рішенням суду законної сили, яким з відповідача присуджені періодичні платежі, зміняться обставини, що впливають на визначені розміри платежів, їх тривалість чи припинення, кожна сторона має право шляхом пред`явлення нового позову вимагати зміни розміру, строків платежів або звільнення від них. З врахуванням встановлених судом обставин, враховуючи вимоги ст. 180 СК України про те, що утримувати неповнолітню дитину зобов`язані саме батьки, оскільки позивач не є батьком неповнолітнього [PERSON] , у позивача відсутній обов`язок щодо сплати аліментів на користь відповідача на утримання дитини відповідно до рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 27.04.2018 року у справі №127/843/18, що є підставою для припинення стягнення аліментів із позивача з моменту набрання даним рішенням суду законної сили. З огляду на викладене, суд вважає, що позовні вимоги позивача [PERSON] підлягають задоволенню. При подачі позову до суду позивачем було сплачено судовий збір в розмірі 2222,40 грн., тому, відповідно до ст. 141 ЦПК України, сума сплаченого судового збору підлягає стягненню з відповідача на користь позивача. На підставі викладеного та

Outcome: approved