Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-16 00:00:00

У січні 2024 року позивач звернувся до суду із вищезазначеним позовом, у якому просив стягнути з відповідача на свою користь майнову шкоду у розмірі 122373,68 грн, моральну шкоду у розмірі 50000,00 грн та судові витрати. В обґрунтування заявлених вимог зазначає, що 14 червня 2023 року позивач придбав тз Ford Fusion, д.н.з. [NUMBER] . У період з 27 жовтня 2023 року по 28 жовтня 2023 року тз припарковано на відведеному місці між житловими будинками за адресою: [ADDRESS] та [ADDRESS] . Продовжує, що 28.10.2023 близько 12 год 00 хв позивачем помічено падіння стовбура дерева тополі, яке знаходилось поряд із житловим будинком за адресою: [ADDRESS] , на прибудинковій території. У зв`язку з чим здійснено виклик поліції, дізнавачем складено протокол огляду місця події та відібрано пояснення позивача. Відповідно до відповіді Київського комунального об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд», балансоутримувачем будинку та прибудинкової території за адресою: м. Київ, вул. Борщагівська, 139-141 є ЖБК «Енергетик-2». Відповідно до відповіді УкрГМЦ, у вказаний період часу пориви вітру не відносились до стихійного метеорологічного явища, тому не вважаються форс-мажором. Висновком експерта встановлено, що вартість завданої шкоди становить 122373,68 грн, вартість відновлювального ремонту становить 184215,88 грн. Відповідач на письмову претензію позивача про відшкодування шкоди не відреагував. Щодо моральної шкоди, то позивач тривалий час був позбавлений можливості користуватись тз, переніс моральні страждання, пов`язані з бездіяльністю відповідача (а.с.3-54). Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 30 січня 2024 року відкрито спрощене позовне провадження без виклику сторін (а.с.61). 01.03.2024 до суду надійшов відзив, у якому представник відповідача просив відмовити у задоволенні позову. В обґрунтування зазначає, що земельна ділянка не обліковується на балансі та не перебуває у володінні чи користуванні ЖБК «Енергетик-2». Оскільки ЖБК не є балансоутримувачем земельної ділянки, відтак і не несе відповідальність за стан зелених насаджень та дерев. За умови відсутності балансоутримувача відповідальність за належне утримання та ремонт об`єктів благоустрою має покладатись на відповідний виконавчий орган місцевого самоврядування. Крім того, швидкість вітру могла значно перевищувати зафіксовану метеостанцією і досягати 25 м/с, що вважається стихійним метеорологічним явищем, отже майнова шкода сталась внаслідок непереборної сили (а.с.66-91). Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 04 березня 2024 року здійснено перехід з розгляду в порядку спрощеного провадження без повідомлення (виклику) сторін цивільної справи - в розгляд справи в порядку спрощеного провадження з повідомленням (викликом) сторін (а.с.93). 10.06.2024 до суду надійшла відповідь на відзив, у якій представник позивача зазначає, що відповідачем не спростовано відомостей, які вказують, що відповідач є балансоутримувачем будинку та прибудинкової території за адресою: [ADDRESS] . Також не погоджується із твердженнями відповідача, що тз позивача припарковано із порушенням законодавства, оскільки поліцією не складалась постанова на позивача за порушення ПДР. Твердження відповідача про обставини непереборної сили документально не підтверджені (а.с.107-140). У судовому засіданні представник позивача просив позов задовольнити, стягнути з відповідача матеріальну та моральну шкоду з відповідача, як балансоутримувача будинку та прибудинкової території. Представник відповідача у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні позову, оскільки відповідач не є балансоутримувачем зазначеної території. Суд, дослідивши матеріали справи та оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та їх безпосередньому дослідженні, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, приходить до наступного висновку. Судом встановлено, що [PERSON] з 14 червня 2023 року є власником тз Ford Fusion, д.н.з. [NUMBER] , 2016 року випуску, ідентифікаційний номер [NUMBER] , відповідно до копії свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії [NUMBER] (а.с.13). Згідно з копією протоколу огляду місця події від 28 жовтня 2023 року, складеного дізнавачем СД ВП №1 Солом`янського УП ГУНП у м. Києві Радельчук К.О., проведеним оглядом встановлено: оглядом місця події є тз Форд Фюжн, синього кольору, д.н.з. [NUMBER] , який розташований за адресою: м. Київ, вул. Борщагівська, 139-141. Під час огляду встановлено, що тз має видимі пошкодження, а саме наявна вм`ятина на капоті, численні подряпини (а.с.25-29). Відповідно до копії листа Київського комунального об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд» від 07 листопада 2023 року №077/226-4070, балансоутримувачем будинку та прибудинкової території за адресою: [ADDRESS] , є ЖБК «Енергетик-2». Обстеження зелених насаджень за адресою в період з 01 січня 2020 року по 07 листопада 2023 року КО «Київзеленбуд» не проводилось, акти обстеження зелених насаджень, що підлягають видаленню не видавались. Звернення щодо обстеження зелених насаджень від ЖБК «Енергетик-2» за даною адресою не надходили (а.с.30-31). Згідно з листом Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації від 06 листопада 2023 року №108-13650, житловий будинок на [ADDRESS] , 1971 року забудови, 114 квартирний. Обслуговування житлового будинку здійснюється ЖБК «Енергетик-2» (а.с.32). Відповідно до копії листа Українського гідрометеорогічного центру від 06 листопада 2023 року №01-18/1195, за оперативними даними метеорологічної станції Київ 27 жовтня 2023 року максимальна швидкість вітру 4 м/с; 28 жовтня 2023 року з 05 год 40 хв до 05 год 57 хв пориви вітру 12 м/с; з 05 год 57 хв до 08 год 42 хв пориви штормового вітру 15 м/с; з 08 год 42 хв до 17 год 42 хв пориви штормового вітру 20 м/с. Згідно з «Настановою з метеоролічного прогнозування» вітер швидкістю 15-24 м/с вважається небезпечним метеорологічним явищем (І рівень небезпечності), сильний вітер 25-34 м/с вважається стихійним метеорологічним явищем (ІІ рівень небезпечності) (а.с.34). Згідно з висновком експерта №093/23 від 16 листопада 2023 року за результатами проведення експертного транспортно-товарознавчого дослідження з визначення розміру матеріального збитку, завданого власнику колісного транспортного засобу, варість відновлювального ремонту автомобіля FORD FUSION держ. № [NUMBER] , пошкодженого внаслідок падіння дерева, яке сталось 28.10.2023 р., станом на дату проведення дослідження становить 184215,88 грн. Вартість матеріального збитку, завданого власнику автомобіля FORD FUSION держ. № [NUMBER] в результаті його пошкодження внаслідок падіння дерева, яке сталось 28.10.2023 року, станом на дату проведення дослідження становить 122373,68 грн (а.с.116-139). Представник позивача 08 листопада 2023 року направив директору ЖБК «Енергетик-2» лист-пропозицію, у якій запропонував взяти участь в огляді пошкодженого транспортного засобу та запросити уповноважену особу на проведення оцінки завданих збитків зі своєї сторони (а.с.46-47). Позивач 24 листопада 2023 року направив директору ЖБК «Енергетик-2» претензію про відшкодування шкоди (а.с.48-52). Відповідно до ч.1, п.1 ч.2 ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Згідно з ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини (ч.2 ст.1166 ЦК України). У пункті 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року №6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» роз`яснено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене, з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди, а позивач доказує наявність шкоди та її розмір. Балансоутримувачем будинку та прибудинкової території за адресою: [ADDRESS] , є ЖБК «Енергетик-2». Відповідно до ч.2 ст.15 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» підприємство та балансоутримувач забезпечують належне утримання і своєчасний ремонт об`єкта благоустрою власними силами або можуть на конкурсних засадах залучати для цього інші підприємства, установи та організації. У відповідності до вимог п.2 ч.1 ст.21 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» елементами (частинами) об`єктів благоустрою є зелені насадження (у тому числі снігозахисні та протиерозійні) уздовж вулиць і доріг, в парках, скверах, на алеях, бульварах, в садах, інших об`єктах благоустрою загального користування, санітарно-захисних зонах, на прибудинкових територіях. Згідно з положеннями пп.г п.1 ч.1 ст.13, п.2 ч.1 ст.21 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» до об`єктів благоустрою населених пунктів належать вулиці, дороги, провулки, узвози, проїзди, пішохідні та велосипедні доріжки. Елементами (частинами) об`єктів благоустрою, в свою чергу, є зелені насадження (у тому числі снігозахисні та протиерозійні) уздовж вулиць і доріг, в парках, скверах, на алеях, бульварах, в садах, інших об`єктах благоустрою загального користування, санітарно-захисних зонах, на прибудинкових територіях. Відповідно до п.2 Порядку видалення дерев, кущів, газонів і квітників у населених пунктах, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 01 серпня 2006 року №1045, видалення зелених насаджень здійснюється у разі: виконання підготовчих і будівельних робіт на об`єктах відповідно до статей 35-37 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності"; знесення аварійних, сухостійних і фаутних дерев, а також самосійних і порослевих дерев з діаметром кореневої шийки не більш як 5 сантиметрів; ліквідації аварійної ситуації на інженерних мережах населеного пункту; відновлення світлового режиму в житловому приміщенні, що затіняється деревами; проведення ремонтних та експлуатаційних робіт в охоронній зоні повітряних ліній електропередачі, на трансформаторній підстанції і розподільному пункті системи енергопостачання, мережі водо-, теплопостачання та водовідведення, телекомунікаційній і кабельній електромережі; досягнення деревом вікової межі; провадження господарської діяльності на території розсадників з вирощування декоративних дерев та кущів; ліквідації наслідків стихійного лиха, аварійної та надзвичайної ситуації. Згідно з п.7 Порядку, видалення аварійних, сухостійних і фаутних дерев на об`єкті благоустрою здійснює балансоутримувач на підставі акта, що складається відповідно до пункту 4 цього Порядку. Відповідно до п.3.1 Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України від 10 квітня 2006 року №105, до об`єктів благоустрою у сфері зеленого господарства населених пунктів належать: парки, парки культури та відпочинку, парки - пам`ятки садово- паркового мистецтва, гідропарки, лугопарки, лісопарки, буферні парки, районні сади; дендрологічні парки, національні, меморіальні та інші; сквери; міські ліси; зони рекреації; зелені насадження в охоронних та санітарно-захисних зонах, зони особливого використання земель; прибережні зелені насадження; зелені насадження прибудинкової території. Згідно з п.3.2 Правил, елементами благоустрою є зелені насадження (у тому числі снігозахисні, протиерозійні) уздовж вулиць і доріг, у парках, скверах і алеях, бульварах, садах, інших об`єктах благоустрою загального користування, санітарно-захисних зонах, на прибудинкових територіях. Відповідно до п.5.5 Правил, відповідальними за збереження зелених насаджень і належний догляд за ними є: на об`єктах благоустрою державної чи комунальної власності - балансоутримувачі цих об`єктів; на територіях установ, підприємств, організацій та прилеглих територіях - установи, організації, підприємства; на територіях земельних ділянках, які відведені під будівництво - забудовники чи власники цих територій; на безхазяйних територіях, пустирях - місцеві органи самоврядування; на приватних садибах і прилеглих ділянках - їх власники або користувачі. Перелік дій щодо догляду за зеленими насадженнями передбачений розділом 9 Правил. Так, виробничий процес утримання об`єктів зеленого господарства включає: догляд за деревами і чагарниками, живоплотами, виткими рослинами, квітниками, газонами, садовими доріжками та майданчиками, малими архітектурними формами; захист зелених насаджень від шкідників і хвороб, садіння квітів, створення газонів, видаленням окремих дерев, садіння окремих дерев, видалення аварійних дерев, санітарне очищення території об`єкта благоустрою. Пунктом 6.2 Правил встановлений обов`язок балансоутримувачів проводити інвентаризацію та паспортизацію об`єктів благоустрою, брати участь у роботі комісії з обстеження зелених насаджень з метою їх знесення, тощо. Під час догляду за деревами застосовують три види обрізання: формувальне, санітарне й омолоджувальне (п.9.1.11 Правил) Відповідно до п.9.1.11.2 Правил, санітарне обрізання крони виконують, щоб позбутися старих, хворих, сухих і пошкоджених гілок, а також гілок, спрямованих всередину крони або зближених одна з одною. Обрізанню підлягають також пагони, що відходять від центрального стовбура вгору під гострим кутом, щоб уникнути їхнього обламування. Згідно з Розділом 12 Правил, з метою контролю за станом міських зелених насаджень здійснюють їх загальні, часткові та позачергові огляди. Загальні огляди проводяться двічі на рік - навесні та восени. При загальному огляді обстежують усі елементи об`єктів благоустрою, а при частковому - лише окремі елементи. Позачергові огляди проводять після злив, ураганів, сильних вітрів, снігопадів, паводків тощо. Санітарне обрізання потрібно проводити щороку протягом вегетаційного періоду. Отже, відповідно до вказаних вище Правил та Порядку, саме на відповідача покладено обов`язок по зрізанню сухостійних та аварійних дерев, а також догляд, що включає різні види обрізання дерев і формування крони, щоб уникнути їх обламування. За таких обставин, оскільки пошкодження автомобіля позивача сталось внаслідок падіння дерева, яке розташоване за адресою: [ADDRESS] та знаходиться на балансі відповідача, то відповідальність за завдану позивачу шкоду покладається на балансоутримувача зелених насаджень об`єкту благоустрою - відповідача. Таким чином, вимога про відшкодування майнової шкоди у розмірі 122373,68 грн підлягає задоволенню. Щодо заперечень представника відповідача в частині оспорювання висновка експерта, наданого позивачем, то слід наголосити, що відповідних клопотань від представника відповідача про призначення судом судової експертизи з цих питань не надходило. Також представник відповідача не представив суду свій контр висновок. Щодо відшкодування моральної шкоди, суд зазначає наступне. Стаття 23 ЦК України передбачає право особи на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав, яка полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. Згідно з ч.1 ст.1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Разом з тим, розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Моральна шкода - це негативні наслідки (втрати) немайнового характеру, що виникли в результаті душевних страждань, яких фізична особа зазнала у зв`язку з посяганням на її права та інтереси. Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. При оцінці обґрунтованості вимог позивачів у справах про відшкодування моральної шкоди необхідно керуватися принципом розумності, тобто виходити з об`єктивно передбачуваних за обставин конкретної справи втілень моральної шкоди. Відповідно, як основний доказ заподіяння моральної шкоди слід розглядати достатньо переконливі з погляду розумності пояснення потерпілої сторони щодо характеру завданих їй немайнових втрат. Моральну шкоду не можна відшкодувати в повному обсязі, так як немає (і не може бути) точних критеріїв майнового виразу душевного болю, спокою, честі, гідності особи. Будь-яка компенсація моральної шкоди не може бути адекватною дійсним стражданням, тому будь-який її розмір може мати суто умовний вираз. Розмір відшкодування повинен бути адекватним нанесеній моральній шкоді. Разом з тим, з огляду на моральну зумовленість виникнення інституту відшкодування моральної шкоди, цілком адекватними і самодостатніми критеріями визначення розміру належної потерпілому компенсації є морально-правові імперативи справедливості, розумності та добросовісності. Оцінка моральної шкоди по своєму характеру є складним процесом, за винятком випадків коли сума компенсації встановлена законом (STANKOV v. BULGARIA, № 68490/01, § 62, ЄСПЛ, 12 липня 2007 року). Так, визначаючи розмір відшкодування, суд має керуватися принципами розумності, справедливості та співмірності. Розмір відшкодування моральної шкоди має бути не більшим, ніж достатньо для розумного задоволення потреб потерпілої особи, і не повинен приводити до її безпідставного збагачення. З огляду на викладене, позивачем доведений факт наявності моральної шкоди, яка полягає у моральних переживаннях, порушенні нормальних життєвих стосунків, а тому з урахуванням вимог розумності та справедливості, відшкодуванню підлягає на користь позивача моральна шкода в розмірі 1500,00 грн, яка буде належною та достатньою для її покриття. Відповідно до вимог ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Статтею 77 ЦПК України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Згідно зі ст.80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Частиною 1 ст.81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до п.27 Постанови Пленуму ВСУ №14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» під час судового розгляду предметом доказування є факти, якими обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше юридичне значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні рішення. З урахуванням вищевикладеного, суд приходить до висновку, що вимоги позивача підлягають частковому задоволенню. На підставі ч.1 ст.141 ЦПК України, з відповідача за користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 1238,74 грн (123873,68*1723,74:172373,68).

Outcome: partial