Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-15 00:00:00

\~ \~ \~ \~ [PERSON] звернувся до суду із позовною заявою до Лиманської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] в м. Єнакієво Донецької області. В обґрунтування позовної заяви зазначив, що [INFO] у м. Єнакієве Донецької області померла його рідна тітка - [PERSON] , але у зв`язку з тим, що даний населений пункт знаходиться на непідконтрольній Україні території, про її смерть йому стало відомо тільки восени 2023 року. Даний факт підтверджується копією свідоцтва про смерть [PERSON] , яке у зв`язку з вищевказаними обставинами було складено тільки 14.11.2023. Після смерті [PERSON] залишилось належне їй на праві власності майно, а саме двокімнатна квартира за адресою: [ADDRESS] . 17.03.2009 [PERSON] склала заповіт, посвідчений державним нотаріусом Краснолиманської державної нотаріальної контори Донецької області Семеновою І.М. згідно якого все належне їй на момент її смерті майно, вона заповіла йому. Приватним нотаріусом Сумського міського нотаріального округу Вольвач А.В. йому було відмовлено у видачі свідоцтва на спадщину у зв`язку із пропуском шестимісячного строку на її прийняття. Звертав увагу суду, що строк на прийняття спадщини пропущений ним з поважних причин, оскільки він стався внаслідок збройної агресії розв`язаної російською федерацією проти України, що порушило нормальний зв`язок між ним та [PERSON] , а також його іншими рідними, що проживають на окупованій території і що унеможливило для нього не тільки своєчасно отримати повідомлення про смерть [PERSON] , а навіть своєчасно отримати документи про її смерть. [PERSON] позов підтримав та просив задовольнити. Представник Лиманської міської ради Донецької області надав заяву про розгляд справи без його участі. Відповідно до ч. 2 ст.\~247\~ЦПК\~України у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Судом встановлено, що [INFO] в місті Єнакієве Донецької області померла [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Суми Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, 14.11.2023. 17.03.2009 [PERSON] склала заповіт, посвідчений державним нотаріусом Краснолиманської державної нотаріальної контори Донецької області Семеновою І.М. згідно якого все належне їй на момент її смерті майно, вона заповіла гр. [PERSON] , що народився [INFO] у с. Бобрик, Білопільського району, Сумської області. Приватний нотаріус Сумського міського нотаріального округу Сумської області Вольвач А.В. листом № 324/02-14 с/с 26/2023 від 14.11.2023 повідомив [PERSON] , що згідно інформаційної довідки зі спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №73210268 від 14.07.2023 спадкова справа не заводилась. Згідно інформаційної довідки зі спадкового реєстру (заповіти/ спадкові договори) №73210252 від 14.07.2023 від імені [PERSON] , [INFO] , було посвідчено заповіт Лиманською державною нотаріальною конторою Краматорського району Донецької області 17.03.2009 року за p. N? 1125. Позивачу було роз`яснено зміст ст. 1268-1270, 1272-1273 ЦК України, згідно яких термін для прийняття спадщини складає шість місяців та п. 3 Постанови КМУ «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» N 164 від 28.02.2022 року зі змінами, згідно якого перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Відповідно до статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За правилами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені\~\~\~\~у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях;1261-1265 цього Кодексу.\~Право на спадкування виникає\~\~\~\~у день відкриття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається\~\~з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України). За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Подання заяви про прийняття спадщини є дією, яку повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину тоді, коли такий спадкоємець не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем. Відповідно, пропустити строк на прийняття спадщини може спадкоємець, який постійно не проживав на час відкриття спадщини зі спадкодавцем. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. З матеріалів справи вбачається, що визначений законом шестимісячний строк звернення з заявою про прийняття спадщини позивачем пропущений. [PERSON] зазначав, що строк на прийняття спадщини пропущений ним з поважних причин, оскільки він стався внаслідок збройної агресії розв`язаної російською федерацією проти України, що порушило нормальний зв`язок між ним та [PERSON] , а також його іншими рідними, що проживають на окупованій території і що унеможливило для нього не тільки своєчасно отримати повідомлення про смерть [PERSON] , а навіть своєчасно отримати документи про її смерть. Вся територія Горлівського району віднесена до Переліку територій тимчасово окупованих російською федерацією, затвердженого наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України 22.12.2022 № 309. Свідоцтво про смерть [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] на тимчасово окупованій території в місті Єнакієве Донецької області було видано відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Суми Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції лише 14.11.2023 та 15.12.2023 позивач звернувся до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Установивши, що шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини [PERSON] , пропустив з поважних об`єктивних причин, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог та визначення йому додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, а тому позов [PERSON] підлягає задоволенню. У разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення (частина четверта\~статті 268 ЦПК України). Згідно з частиною п`ятою\~статті 268 ЦПК України\~датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. Повний текст рішення складений відповідно до ч. 5\~ст. 268 ЦПК України, що узгоджується з висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 05.09.2022 у справі № 1519/2-5034/11, тобто датою ухвалення судового рішення в даній справі, призначеній до розгляду на 01.10.2024, є дата складення повного судового рішення 16.10.2024. На підставі викладеного,

Outcome: approved