Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-20 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з даним позовом, в якому просить визначити їй додатковий строк для подання в нотаріальну контору заяви про прийняття спадщини після померлої її баби [PERSON] до 01 листопада 2024 року. Свої вимоги обгрунтовує тим, що передбачений чинним законодавством строк для прийняття спадщини після померлої [INFO] баби по батьковій лінії [PERSON] вона пропустила з поважних причин, оскільки не була обізнана про існування складеного бабою 23.02.2010р. заповіту, де одним із спадкоємців визначено її батька [PERSON] , який також помер [INFO] , а дізналась про нього лише 04 серпня 2024 року від тітки [PERSON] ; мала систематичні й хронічні проблеми зі здоров`ям, що потребувало додаткового обстеження та постійного лікування, в тому числі стаціонарного; значна віддаленість її місця проживання (м.Полтава) від місця проживання баби та відкриття спадщини; неповідомлення нотаріусом про відкриття спадщини, що в сукупності й призвело до порушення нею строку для вступу у спадщину. При зверненні до дядька [PERSON] про надання згоди на її вступ у спадщину отримала відмову. Позивачка була належним чином та своєчасно повідомлена про дату, час і місце розгляду справи в електронній формі через систему «Електронний суд», а також додатково на вказану в заяві електронну пошту, що підтверджується довідками про доставку електронних документів до її електронного кабінету та електронної скриньки (ч.6-8 ст.128 ЦПК України), але в судове засідання не з`явилась, через систему «Електронний суд» 21.10.2024р. подала заяву, в якій просить розглядати справу без її участі у зв`язку з хворобою, позов підтримує в повному обсязі й наполягає на його задоволенні. Відповідач належним чином та своєчасно повідомлявся про дату, час і місце розгляду справи за місцем реєстраційного обліку, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (повернення судової кореспонденції з довідкою АТ «Укрпошта» ф.20 із зазначенням причини повернення «адресат відсутній» згідно з ч.6-8 ст.128 ЦПК України вважається належним сповіщенням особи),але в судове засідання не з`явився, про причини неприбуття не повідомив, відзиву на позов не подав. Третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Борзнянська державна нотаріальна контора, була належним чином та своєчасно повідомлена про дату, час і місце розгляду справи в електронній формі через систему «Електронний суд» та додатково кур`єром, що підтверджується довідкою про доставку електронних документів до електронного кабінету та розпискою, але своїм правом на участь не скористалась, повноважного представника не направила, письмового пояснення щодо позову чи відзиву не надала, подала заяву від 09.10.2024р., у якій просить розглядати справу в їх відсутність. Неявка в судове засідання належним чином сповіщених сторін та третьої особи в даному випадку з огляду на положення ч.1 ст.223 ЦПК України не перешкоджає розгляду справи по суті за наявними доказами. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до такого висновку. За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Відповідно до ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. За змістом ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Системний аналіз зазначеної норми закону вказує на те, що такий позов може бути задоволений в разі надання позивачем доказів наявності поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини, якими є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій, що також узгоджується з правовими позиціями, викладеними в п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» (далі - постанова ПВСУ №7). Відтак, правила ч.3 ст.1272 ЦК про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Одночасно суд враховує норму ст.3 ЦК України, згідно якої до загальних засад цивільного судочинства належить справедливість, добросовісність та розумність. Згідно зі ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За змістом положень ст.1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті; в разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи за встановленою черговістю. Відповідно до ст.1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Згідно з ч.1 ст.1235 ЦК України заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин. У ст.1236 ЦК України визначено право заповідача на визначення обсягу спадщини, що має спадкуватися за заповітом. Приписами ст.1244 ЦК України передбачено, що заповідач має право призначити іншого спадкоємця на випадок, якщо спадкоємець, зазначений у заповіті, помре до відкриття спадщини, не прийме її або відмовиться від її прийняття чи буде усунений від права на спадкування, а також у разі відсутності умов, визначених у заповіті (стаття 1242 цього\~Кодексу). Підпризначеним спадкоємцем може бути будь-яка особа, визначена у статті 1222 цього Кодексу. У судовому засіданні встановлено, що [INFO] померла баба позивачки по батьковій лінії [PERSON] , [INFO] , яка на день смерті постійно проживала й була зареєстрована сама в [ADDRESS] . До складу спадкового майна [PERSON] входять земельні ділянки на території Оленівської сільської ради Ніжинського (колишнього Борзнянського) району та 1/3 частина житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами в [ADDRESS] . При житті 23 лютого 2010 року [PERSON] склала заповіт, посвідчений секретарем Оленівської сільської ради Борзнянського району Чернігівської області [PERSON] , зареєстрований у реєстрі за №15, згідно якого все своє майно заповіла дітям [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Син спадкодавиці й батько позивачки [PERSON] помер раніше своєї матері [INFO] , у зв`язку з чим [PERSON] має право на спадкове майно померлої баби [PERSON] за правом представлення (ч.1 ст.1266 ЦК України). Водночас позивачка не може претендувати на спадщину за складеним [PERSON] заповітом, оскільки в ньому не підпризначено іншого спадкоємця (ст.1244 ЦК України). Разом з тим, окреслені обставини не позбавляють права позивачку на звернення до суду з даним позовом, оскільки його предметом є виключно встановлення у спадкоємця поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини незалежно від виду та черговості спадкування. У визначений ч.1 ст.1270 ЦК України шестимісячний строк позивачка спадщину після смерті баби [PERSON] жодним із передбачених законом способів не прийняла, тоді як до Борзнянської державної нотаріальної контори в установлений строк (24 січня 2023 року) із заявою про прийняття спадщини звернувся лише син спадкодавиці [PERSON] ; свідоцтва про право на спадщину нотаріусом не видавались. Зазначені обставини підтверджуються копіями паспорта, свідоцтв про народження, шлюб, смерть, заповіту, довідки Оленівського старостинського кругу Борзнянської міської ради №211 від 12.08.2024р., інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, копією спадкової справи №10/2024 Борзнянської державної нотаріальної контори до майна померлої [PERSON] . Вирішуючи даний спір, суд не вважає поважною причиною пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини необізнаність позивачки зі складеним [PERSON] заповітом, де одним зі спадкоємцем значиться її батько [PERSON] , оскільки вказане заповідальне розпорядження жодним чином не стосується статусу [PERSON] як спадкоємця за правом представлення, а підпризначеним спадкоємцем вона не являється з вищевикладених підстав. Крім того, за правовим висновком Великої Палати Верховного Суду, викладеним у постанові від 26 червня 2024 року у справі №686/5757/23, необізнаність про наявність заповіту може вважатися поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини тільки для осіб, які не є спадкоємцями за законом першої черги або кожної наступної черги спадкоємців за законом, у разі їх обізнаності про відсутність спадкоємців попередньої черги, які набували право на спадкування за законом. Водночас наведена [PERSON] в заяві причина пропуску строку для прийняття спадщини, що пов`язана з її хворобливим станом здоров`я та у зв`язку з частим перебуванням на стаціонарному лікуванні на думку суду є поважною та підтверджується наявними в справі доказами. Так, згідно копій довідки МСЕК №02096636 від 23.10.2012р., виписок з медичної карти стаціонарного хворого [PERSON] з 2012 року є особою з інвалідністю 3-ої групи безтерміново з ураженням опорно-рухового апарату, у зв`язку з наявним захворюванням неодноразово перебувала на стаціонарному лікуванні в закладах охорони здоров`я за місцем проживання (м. Полтава). При цьому, періоди даного лікування (07-18 серпня 2023 року, 11-29 вересня 2023 року, 16 жовтня - 03 листопада 2023 року, 27 листопада - 15 грудня 2023 року, 25-29 грудня 2023 року, 15 січня - 02 лютого 2024 року) знаходяться у межах установленого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини, адже саме протягом цього проміжку часу мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. У цьому аспекті важливу роль має і тривалість стаціонарного лікування, яке відбувалося щомісяця і на значний період, а також ступінь захворювання, що пов`язано з порушеннями функцій опорно рухового апарату та обмеженнями в пересуванні. Тому маються всі підстави для визначення [PERSON] додаткового строку для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після померлої баби [PERSON] . Таким достатнім строком у розумінні ч.3 ст.1272 ЦК України на думку суду буде два місяці. Наведений висновок суду узгоджується з правовими позиціями Верховного Суду, викладеними в постановах від 26 червня 2019 року у справі №565/1145/17, від 11 листопада 2020 року у справі №750/262/20, від 17 лютого 2022 року у справі №953/15603/20 за схожих правовідносин. Таким чином, враховуючи викладені обставини, позовні вимоги [PERSON] про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини підлягають задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved