Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-13 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] , в якому просить стягнути з відповідача на її користь відшкодування майнової шкоди, завданої залиттям квартири у розмірі 56\~283 грн., та 5000 грн. в рахунок відшкодування моральної шкоди, завданої залиттям квартири. В обґрунтування\~своїх вимог\~посилається на\~те,\~що вона\~є власником\~квартири [ADDRESS] .\~Власником квартири\~ [ADDRESS] є [PERSON] .\~Згідно акту\~комісії від\~18.07.2017\~року,\~складеного працівниками\~дільниці №\~24\~КП «Жилкомсервіс», залиття квартири позивача сталось внаслідок забиття каналізаційного стояка побутовими відходами. Згідно акту комісії від 16.08.2017 року, складеного працівниками дільниці №24 КП «Жилкомсервіс», залиття квартири позивача сталось внаслідок забиття каналізаційного стояка консервацією, предметами жіночої гігієни. Згідно акту комісії від 10.04.2018 року, складеного працівниками дільниці № 24 КП «Жилкомсервіс», залиття квартири позивача сталось внаслідок забиття каналізаційного стояка побутовими відходами. Згідно акту комісії від 26.09.2018 року, складеного працівниками дільниці № 24 КП «Жилкомсервіс», залиття квартири позивача сталось внаслідок недбалості. В наслідок неодноразового залиття відповідачем квартири, позивачу завдано матеріальну шкоду, згідно Звіту оцінювача про оцінку збитку, в розмірі 56283,00 грн. Незважаючи на неодноразові звернення відповідач відмовляється відшкодувати нанесені матеріальні збитки, у зв`язку із чим позивач вимушений звернутись до суду. Відповідачем було подано відзив на позовну заяву, в якому відповідач заперечує проти позовних вимог, посилається на те, що відповідно до Наказу Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства 176 від 17.05.2005 року, встановлено форму акту про подібні залиття та інші аварійні випадки в сфері ЖКГ (додаток 4). Проте, співробітники КП «Жилкомсервіс» (дільниця № 24) знехтували приписами законодавства та склали однобічні акти на власний розсуд, не ознайомивши відповідача з їх змістом, не залучивши відповідача до участі при їх складанні. Таким чином, зазначені акти від 26.09.2018р., 10.04.2018р., 16.08.2017р., 18.07.2017р. обстеження квартири позивача співробітниками КП «Жилкомсервіс» є недопустимими та недостовірними доказами по справі. Крім того, відповідач зазначає, що, коли відбулось залиття 24.09.2018 року квартири [ADDRESS] , в квартирі відповідача жодного залиття не було. Також, позивачем не доведено, що саме з вини відповідача відбулось залиття. Щодо стягнення моральної шкоди, відповідач зазначає, що вказані вимоги є безпідставними та не доведеними. Позивачем до суду було подано відповідь на відзив, в якому остання вказує, що форма акту про залиття та аварії (додаток 4) не має відношення до даної справи, оскільки вказаний акт складається при залитті, аварії, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання), проте, в даному випадку мова йде про залиття квартири внаслідок забиття каналізаційного стояка побутовими відходами. Крім того, утримання та ремонт (своєчасна заміна) внутрішньоквартирних мереж водопостачання є обов`язком власника квартири, що передбачено п.7 вищевказаних Правил, п.п. 3.7, 5.3 наказу Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства «Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій» № 76 від 17.05. 2006 року, ст. 151 ЖК України, ст. 10 Закону «Про приватизацію державного житлового фонду». \~ \~ \~ \~Позивач в\~судовому засіданні\~19.03.2023\~року зазначила,\~що за\~перші три\~залиття претензій\~до відповідача\~не має,\~просила стягнути\~матеріальні збитки\~лише за\~залиття,\~яке відбулось\~26.09.2018\~року.\~Проте,\~заяву по\~залишення позову\~без розгляду\~в зазначеній\~частині суду\~не надавала,\~просила стягнути\~суму відшкодування\~в розмірі\~56283,00\~грн.,\~позовні вимоги\~підтримала в\~ повному\~обсязі.\~Пояснила,\~що 18.07.2017\~року,\~коли позивач\~була вдома,\~вона побачила,\~що підвісна\~стеля в\~ванній кімнаті\~обвалилась та\~вода зі\~стелі тече\~у коридор,\~позивач викликала\~аварійну службу,\~яка склала\~акт та\~повідомила позивача,\~що залиття\~сталося через\~забиття каналізаційного\~стояка. Крім того,\~позивач повідомила, чотири рази її квартира була залита з вини власника квартири на п`ятому поверсі, в тому числі, 26.09.2018 та 24.09.2018 р., у зв`язку із чим позивач викликала аварійну службу. Представник позивача в судовому засідання позовні вимоги підтримав в повному обсязі. Відповідач в\~судовому засіданні\~щодо задоволення\~позовних вимог\~заперечувала,\~пояснила,\~що,\~коли відбулось\~перших три\~затоплення,\~в квартирі\~проживали діти\~їх знайомих,\~після затоплення\~відповідач викликала\~сантехніка,\~який розібрав\~стінку санвузла\~і витягнув\~з каналізаційної труби, вище санвузла позивача, відходи. Крім того, відповідач зауважила, що 26.09.2018, коли позивач повідомила, що її квартира затоплена, в квартирі відповідача було сухо. Також, коли складались акти, комісія в квартиру відповідача не приходила, відповідач присутньою при складанні актів не була. Представник відповідача в судовому засідання щодо задоволення позовних вимог заперечував, посилався на його безпідставність та необґрунтованість. Третя особа в судове засідання не з`явився, про місце, дату і час слухання справи повідомлявся своєчасно і належним чином, подав письмову заяву, в якій просив розглядати справу за його відсутності. Враховуючи, що третя особа належним чином повідомлений про місце і час судового засідання, суд за згодою учасників справи розглядає справу у відсутності третьої особи. Суд, заслухавши учасників справи, покази свідків, дослідивши надані сторонами докази у їх сукупності, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини, що виникли між сторонами. Згідно ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ст. 82 ЦПК України. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і що до яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до вимог ЦПК України, учасники справи мають передбачені процесуальним законом права і обов`язки. Обов`язок доказування певних обставин лежить на стороні, яка посилається на них як на підставу своїх вимог та заперечень. Недоведеність обставин, на наявності яких наполягає позивач - є підставою для відмови у позові; а у разі, якщо на тому наполягає відповідач - для відхилення його заперечень проти позову. У випадку невиконання учасником справи його обов`язку із доведення відповідних обставин необхідними доказами, такий учасник має усвідомлювати, що несе ризик відповідних наслідків, зокрема, відмови у задоволенні позовних вимог, у зв`язку із їх недоведеністю. В постановах Верховного Суду від 08.08.2019 року у справі №450/1686/17 та від 15.07.2019 року у справі №235/499/17 зазначено, що кожна сторона сама визначає стратегію свого захисту, зміст своїх вимог і заперечень, тягар доказування лежить на сторонах спору, а суд розглядає справу виключно у межах заявлених ними вимог та наданих доказів. Суд не може вийти за межі позовних вимог та в порушення принципу диспозитивності самостійно обирати правову підставу та предмет позову. Так, з витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 13.08.205 року, [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] (а.с.5). Відповідно до акту від 18.07.2017 року, комісією у складі інженера ділянки № 24 КП «Жилкомсервіс» [PERSON] , майстрів ділянки № 24 КП «Жилкомсервіс» [PERSON] та [PERSON] проведено обстеження квартири [ADDRESS] на предмет залиття із вище розташованої квартири [ADDRESS] і в результаті обстеження встановлено, що в квартирі [ADDRESS] сліди залиття в стадії висихання є у коридорі і на стіні кухні, на шпалерах маються сліди здуття; в санвузлі частково відсутня підвісна стеля і вбачаються сліди залиття на 50% площі стелі; в коридорі, в місцях установки електричних ламп стікає вода; електропостачання в коридорі, санвузлі, на кухні на момент обстеження відсутні; з підвісної стелі на кухні вода стікала на штори, про що свідчить жовті розводи на стіні. Мешканцями квартири [ADDRESS] в диспетчерську службу КП « Харківводоканал» надана заявка № 22105 від 16.07.2017 р. о залитті із вище розташованої квартири [ADDRESS] , яка закрита з надписом: первісна «Доступ до квартири [ADDRESS] не надано», вторинна, надана мешканцями квартри № 120 «прочищений стояк каналізації близько 15м.» (а.с.6). Відповідно до акту від 16.08.2017 року, комісією у складі інженера ділянки № 24 КП «Жилкомсервіс» [PERSON] , майстрів ділянки № [NUMBER] КП «Жилкомсервіс» [PERSON] та [PERSON] проведено обстеження квартири [ADDRESS] на предмет залиття із вище розташованої квартири [ADDRESS] і в результаті обстеження встановлено, що в квартирі [ADDRESS] сліди залиття в стадії висихання є у коридорі і на стіні кухні, на шпалерах маються сліди здуття; в санвузлі відсутня підвісна стеля і вбачаються сліди залиття на 100% площі стелі; в коридорі, в місцях установки електричних ламп стікає вода; електропостачання в коридорі, санвузлі, на кухні на момент обстеження відсутні; з підвісної стелі на кухні вода стікала на штори, про що свідчить жовті розводи на стіні. Мешканцями квартири [ADDRESS] в диспетчерську службу КП «Харківводоканал» надана заявка № 6963547 від 13.08.2017 р. о залитті із вище розташованої квартири [ADDRESS] , яка закрита надписом працівниками аварійної служби КП «Харківводоканал»: «прочищений стояк каналізації , консервація, предмети жіночої гігієни» (а.с.7). Відповідно до акту від 10.04.2018 року, комісією у складі інженера ділянки № 24 КП «Жилкомсервіс» [PERSON] , майстрів ділянки № [NUMBER] КП «Жилкомсервіс» [PERSON] та [PERSON] проведено обстеження квартири [ADDRESS] на предмет залиття із вище розташованої квартири [ADDRESS] і в результаті обстеження встановлено, що в квартирі [ADDRESS] сліди залиття в стадії висихання вбачаються в санвузлі на підвісній стелі, яка на момент обстеження розібрана і натягнута клейонка для затримання влаги. Мешканцями квартири [ADDRESS] в диспетчерську службу КП «Харківводоканал» надана заявка № 11482 від 07.04.2018 р. о залитті із вище розташованої квартири [ADDRESS] , яка закрита надписом: « в квартирі [ADDRESS] прочищений стояк каналізації близько 5 метрів, побутові відходи». Висновок комісії: у зв`язку із неодноразовим залиттям мешканцями квартири [ADDRESS] мешканцям квартири [ADDRESS] рекомендовано звернутись до суду (а.с.8). Відповідно до\~акту від\~26.09.2018\~року,\~комісією у\~складі інженера\~ділянки \~№ 24\~КП «Жилкомсервіс»\~ [PERSON] ,\~майстрів \~ділянки №\~ [NUMBER] \~КП «Жилкомсервіс»\~ [PERSON] \~та [PERSON] \~проведено обстеження\~квартири [ADDRESS] \~на предмет\~залиття із\~вище розташованої\~квартири [ADDRESS] \~і в\~результаті обстеження\~встановлено,\~що в\~квартирі [ADDRESS] \~на момент\~обстеження 25.09.2018\~р.,\~в коридорі\~вбачаються сліди\~здуття на підвісній стелі, на стіні вологі сліди залиття близько 0,5 м2; в одній з кімнат на стелі з переходом на стіну виявлено вологі сліди залиття близько 0,7 м2; на ламінаті на підлозі вбачається сліди здуття; в санвузлі стеля обладнана пластиком, з якого вбачається крапельна теч; на підвісній стелі на кухні маються сліди здуття, на стіні біля вікна маються сліди залиття близько 0,2 м2; електропостачання в коридорі, санвузлі на момент обстеження було наявне. Мешканцями квартири [ADDRESS] в диспетчерську службу КП «Харківводоканал» надана заявка № 35130 від 24.09.2018 р. о залитті із вище розташованої квартири [ADDRESS] , яка закрита надписом: «з квартири [ADDRESS] халатне залиття, вода не тече, водопостачання відновлено»». Висновок комісії: у зв`язку із неодноразовим залиттям мешканцями квартири [ADDRESS] мешканцям квартири [ADDRESS] рекомендовано звернутись до суду (а.с.9). Також,\~в матеріалах\~справи міститься\~ кошторисна\~документація на\~комплекс робіт\~з ремонту\~в квартирі\~з адресою: [ADDRESS] , з якої вбачається, що загальна вартість робіт з матеріалами становить 47577,82 коп. (а.с.13). Крім того, в матеріалах справи міститься звіт про оцінку збитку, що виник у зв`язку із залиттям житлового приміщення за адресою: [ADDRESS] . Згідно висновку, вартість матеріального збитку складає 56283,00 грн.(а.с.155-161). Приписами ст.ст. 1166, 1167 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Тобто, зазначені позивачем у позовній заяві вимоги повинні підтверджуватись наявністю причинно наслідкового зв`язку між виникненням негативних наслідків для майна позивача, спричинення йому матеріальної та моральної шкоди та безпосередньо діями або бездіяльністю визначеного ним відповідачем. Так, відповідно до п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, які затверджені наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства № 76 від 17.05.2005р., в разі залиття квартир складається відповідний акт (додаток 4) у день залиття квартири. Цей акт складається за заявою особи. Так, у додатку 4 встановлена форма акту про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання). Згідно встановленої форми, факт залиття квартири та його наслідків фіксується комісією у складі: голови комісії, майстра технічної дільниці, майстра ремонтної дільниці, слюсаря-сантехніка, представників організації, яка, відповідно до укладеної угоди, обслуговує внутрішньо будинкові системи опалення та гарячого (холодного) водопостачання, представника власника будинку. В акті зазначаються дата ї місце його складання: посада, прізвища та ініціали осіб-членів комісії, що складають акт: дата та місце (адреса) залиття постраждалої квартири: описується подія та її наслідки: чітко зазначається характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. надаються висновки та рекомендації комісії з приводу того, що потрібно зробити та вказується хто заподіяв шкоду. Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій визначено, що з актом про залиття повинні бути ознайомлені мешканці відповідних квартир шляхом його підписання, що дає змогу майбутньому відповідачу включити до акту свої пояснення. Окрім цього, в актах повинна бути вказана чітка причина залиття, як того вимагає Додаток 4 до п. 2.3.6 зазначених Правил: «чітко зазначити причини, а саме несанкціоноване втручання мешканців кв. №___ у роботу системи (заміна радіаторів, трубопроводів, вентилів, рушникосушарок тощо), незадовільне технічне обслуговування систем, передчасний вихід з ладу радіаторів опалення, трубопроводів, вентилів, гнучких підводок та ін.». Крім того, відповідно до листа Міністерства з питань житлово-комунального господарства України, від 29.12.2009 року №12/20-11-1975 «Щодо ремонту квартири після залиття», факт залиття квартири та його наслідків фіксується актом комісійного обстеження квартири, присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. Дослідивши Акти про залиття, які містяться у цій справі як письмові докази, суд вважає, що вони містять ряд істотних порушень, зокрема, Акти не містять даних щодо причин залиття, що є обов`язковою умовою, також відсутній висновок комісії щодо встановлення вини особи, яка вчинила залиття, Акти не містить доказів присутності при їх складанні зацікавлених осіб від потерпілої та винної сторін. Таким чином, суд приходить до висновку, що акти від 26.09.2018р., 10.04.2018р., 16.08.2017р., 18.07.2017р. не є належними доказами у справі. Крім того, вказані документи за своїм змістом беззаперечно встановлюють лише факт затоплення квартири [ADDRESS] , проте не містять жодних доказів того, що залиття позивача сталося внаслідок винних дій/бездіяльності відповідача та не доводять причинно-наслідковий зв`язок між наслідками, які наступили, та діями відповідача. Визначені у актах обставини щодо ймовірного затоплення з квартири відповідача є лише припущеннями, які були викладені зі слів самого позивача. Також,\~свідок [PERSON] \~в судовому\~засіданні пояснила,\~що працює\~начальником ділянки\~ №\~24\~ КП\~«Жилкомсервіс»,\~зазначила,\~що не пам`ятає\~час та\~обставин залиття,\~проте,\~вказала,\~що комісія\~під час\~складання акту\~не оглядала\~квартиру,\~яка розташована\~поверхом вище.\~Посилаючись на\~складені КП\~«Жилкомсервіс» акти,\~зауважила,\~що причини\~залиття співробітники\~КП «Жилкомсервіс»\~дізнаються в\~телефонному режимі\~від диспетчера.\~Пояснила,\~що майстер\~ділянки телефонує\~диспетчеру,\~повідомляє про\~усунення течі,\~ та\~комісія \~КП «Жилкомсервіс»\~складає акт у формі, яка затверджена підприємством, і такий акт фіксує лише факт залиття. Крім того, допитаний свідок [PERSON] , який працює майстром КП «Харківводоканал» суду пояснив, що не пам`ятає обставини залиття. Зазначив, що, коли приходить заявка, він прибуває до квартири та усуває причину залиття, відомості записує в журнал майстер ділянки, а акти про залиття складає КП «Жилкомсервіс», свідок до складу комісії не входить. Так, суд приймає до уваги покази свідків як такі, що не підтверджують та не спростовують обставини справи, не містять будь-яких відомостей з приводу конкретних подій, які відбувались в дати залиття та складання актів, не містять причин залиття та не визначають винну особу, яка здійснила неправомірні дії. Крім того, суд додані позивачем до матеріалів справи фотокартки, де відображені сліди залиття квартири (а.с.139-153), оцінює критично, оскільки дані фотографії не містять відомостей про час зафіксованих подій. Також, суд критично ставиться до пояснень позивача в тій частині, що, оскільки утримання та ремонт (своєчасна заміна) внутрішньо квартирних мереж водопостачання є обов`язком власника квартири, то презюмується, що залиття квартири позивача сталось внаслідок неналежного утримання відповідачем внутрішньо-квартирних мереж. Так, Пленум Верховного Суду України у пункті 2 постанови «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» № 6 від 27 березня 1992 року роз`яснив, що, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. У деліктних правовідносинах обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою покладається на позивача. Відповідач повинен довести, що в його діях (діях його працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди. Під час розгляду справи судом були створені всі необхідні умови для всебічного та повного дослідження обставин справи, сторонам, під час розгляду справи було роз`яснено їх права та обов`язки, зокрема положення щодо змагальності процесу та необхідності надання доказів на підтвердження своїх доводів, було надано всі можливості для подання необхідних клопотань про призначення експертиз та надання доказів, що підтверджується матеріалами справи Стороною позивача в судовому засіданні не заявлялись клопотань про призначення експертизи для встановлення причин залиття квартири [ADDRESS] . Враховуючи, що в судовому засіданні позивачем не доведений безпосередній причинно-наслідковий зв`язок між діями/бездіяльністю відповідача та шкодою, спричиненою позивачу, суд приходить до висновку, що відсутні правові підстави для відшкодування останній завданої матеріальної шкоди, а тому позовна заява в цій частині задоволенню не підлягає. Щодо вимоги про стягнення моральної шкоди, суд зазначає наступне. Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Якщо інше не встановлено законом, моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості (ч. 3ст. 23 ЦК України). За змістом ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. П. 3 Постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31.03.1995№ 4 встановлено, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків. В п. 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» зазначено, що відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Пунктом 9 Постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31.03.1995№ 4 визначено, що розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Позивач, на підтвердження понесеної моральної шкоди, посилається на те, що залиття та пошкодження квартири мало систематичний характер, відповідач відмовилась в добровільному порядку відшкодувати нанесену шкоду, крім того, залиття квартири змусило позивача хвилюватись, завдало незручності в побуті та змусило витрачати час на відновлення пошкоджених залиттям квартири стель тощо, у зв`язку із чим, позивачу було завдано значної моральної шкоди, компенсацію якої вона оцінює у розмірі 5000,00 грн. Разом з тим, позивач не надала до суду жодних доказів заподіяння їй сильних душевних страждань протиправною діяльністю відповідача у даній справі, зокрема, доказів погіршення їх здоров`я, психологічно-емоційного стану або настання інших втрат немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, що стали наслідком протиправної діяльності відповідача, передбачених ст.23 ЦК України. Також, позивач не надала належних та допустимих доказів наявності причинно-наслідкового зв`язку між шкодою і протиправною діяльністю заподіювача шкоди, а також не обґрунтувала, яким чином вона визначила розмір моральної шкоди, а тому, враховуючи також те, що дана вимога є похідною від первісної, суд дійшов висновку, що позов в частині стягнення моральної шкоди задоволенню не підлягає.

Outcome: dismissed