Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-16 00:00:00

До суду звернувся представник позивача [PERSON] з позовною заявою у якій просить стягнути з відповідача [PERSON] на користь ТОВ «Діджи Фінанс» заборгованість за кредитним договором №5060858 від 17 травня 2021 року у розмірі 46956 (сорок шість тисяч дев`ятсот п`ятдесят шість )гривень 17 копійок. Стягнути з відповідача [PERSON] на користь ТОВ «Діджи Фінанс» судові витрати понесені по сплаті судового збору під час подачі позовної заяви до суду у сумі 2422 (дві тисячі чотириста двадцять дві) гривень 40 копійок. Стягнути з [PERSON] на користь ТОВ «Діджи Фінанс» понесені витрати на професійну допомогу у розмірі 6000 (шість тисяч) гривень. Свої позовні вимоги представник позивача обґрунтував тим, що 17 травня 2021 року за власним волевиявлення розуміючи умови кредитування та усвідомленням рівня відповідальності, в особистому кабінеті на сайті ТОВ «Мілоан» [PERSON] подав заявку на отримання кредиту. Дана заява знаходиться у власному кабінеті відповідача на сайті https://miloan.ua/. Законодавством України передбачено оформлення кредиту онлайн із використанням одноразового пароля прирівнюється до підписання договору в паперовій формі власноручним підписом. Оскільки ТОВ «Мілоан» було направлено відповідачу електронним повідомленням (SMS) одноразовий ідентифікатор, при ведені якого відповідач підтверджує прийняття умов кредитного договору №5060858 від 17 травня 2021 року який також знаходиться у власному кабінеті відповідача на сайті https://miloan.ua/. Отже відповідач уклав договір про споживчий кредит №5060858 від 17 травня 2021 року з ТОВ «Мілоан» та на підставі платіжного доручення відповідачу були перераховані кредитні кошти на картковий рахунок в сумі 11500 гривень. Відповідачем не виконані належним чином кредитні зобов`язання, що є грубим порушенням чинного законодавства України в частині виконання договірних відносин. 13 вересня 2021 року згідно умов договору відступлення прав вимоги, ТОВ «Мілоан» відступило право вимоги за кредитним договором № 5060858 від 17 травня 2021року на користь ТОВ «Діджи фінанс» а відповідно ТОВ «Діджи фінанс» набуло права вимоги до відповідача [PERSON] .. Згідно договору відступлення права вимоги сума боргу перед новим кредитором ТОВ «Діджи фінанс» є обґрунтованою та документально підтвердженою та становить 46959 гривень 17 копійок з яких: заборгованість за тілом кредиту становить 10925 гривень, заборгованість за відсотками становить 34881 гривень 17 копійок, заборгованість за комісійними винагородами становить 1150 гривень. Представник позивача до судового засідання не з`явився, був належно повідомлений про час, місце розгляду справи однак повідомив суд про можливість розгляду справи за його відсутністю позовні вимоги підтримує просить їх задовольнити. Відповідач [PERSON] до судового засідання не з`явився, був належно повідомлений про час, місце розгляду справи на 09 годин 30 хвилин 29 липня 2024 року повернувся поштовий конверт з довідкою про причину повернення за закінченням терміну зберігання, на 10 годину 00 хвилин 17 жовтня 2024 року через веб сайт Судової влади України причину неявки не повідомив, яку слід вважати неповажною. Відзиву з запереченнями надано не було. Представник від третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог ТОВ «Мілоан» до судового засідання не з`явився був належно повідомлений про час, місце розгляду справи причину неявки не повідомив яку слід вважати неповажною. Відзиву з запереченнями надано не було. Суд прийшов до такого висновку, що відповідно до п.п.3,4\~ч.8,\~ч.11\~ст.128\~ЦПК України\~днем вручення\~судової повістки\~є: день\~проставлення у\~поштовому повідомленні\~відмітки про\~відмову отримати\~судову повістку\~чи відмітки\~про відсутність\~особи за\~адресою місцезнаходження,\~місця проживання\~чи перебування\~особи,\~повідомленою цією\~особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Згідно ч. 4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання усіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до\~положень ст.\~280\~ЦПК України,\~суд може\~ухвалити заочне\~рішення на\~підставі наявних\~у справі\~доказів за\~одночасного існування\~таких умов:\~1)\~відповідач належним\~чином повідомлений\~про дату,\~час і\~місце судового\~засідання;\~2)\~відповідач не\~з`явився\~в судове\~засідання без\~поважних причин\~або без\~повідомлення причин;\~3)\~відповідач не\~подав відзив;\~4)\~позивач не\~заперечує проти\~такого вирішення\~справи. У разі участі у справі кількох відповідачів заочний розгляд справи можливий у випадку неявки в судове засідання всіх відповідачів. З таких підстав суд вирішив розглядати справу заочно. Дослідивши матеріали справи у повному обсязі суд приходить до думки про можливе задоволення заявлених позовних вимог з таких підстав: Згідно\~статті 89 ЦПК України, виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. З копії витягу та виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Товариство з обмеженою відповідальністю «Діджи Фінанс» має ідентифікаційний код юридичної особи 42649746, займається наданням інших фінансових послуг(крім страхування та пенсійного забезпечення), інша допоміжна діяльність у сфері фінансових послуг, крім страхування та пенсійного забезпечення. (а.с.14,20-21) Відповідно до копії договору факторингу №07Т, від 13 жовтня 2021 року слід, що ТОВ «Діджи Фінанс» в особі директора Лукаш О.А. та ТОВ «Мілоан» в особі директора Вініченка О.В. уклали договір факторингу до умов якого, ТОВ «Мілоан» передає (відступає) ТОВ «Діджи Фінанс» за плату належні йому права вимоги, а ТОВ «Діджи Фінанс» приймає належні ТОВ «Мілоан» права вимоги до боржників, вказаними у Реєстрах прав вимоги та становиться кредитором.(а.с.74-81) Як слід з копії платіжних інструкцій №3 від 05.10.2021 року, №1689 від 04.11.2021 року, №1 від 03.12.2021року, №7 від 10.01.2022 року, №1937 від 03.01.2022 року, №2 від 29 червня 2022року, №2681 від 03.11.2022 року, №2682 від 03.11.2022, №2829 від 02.12.2022 року, №2830 02.12.2022 року, №3013 від 03.01.2023 року, №3014 від 03.01.2023 року, №3168 від 02.02.2023 року, №3167 від 02.02.2023 року, №3337 від 02.03.2023 року, №3338 від 02.03.2023 року, №3598 від 04.04.2023, №3597від 04.04.2023 року, №3799 від 04.05.2023 року, №3798 від 04.05.2023 року, №4016 від 04.06.2023 року, №4014 від 04.06.2023 року, №4213 від 04.07.2023 року, №4212 від 04.07.2023року, №4418 від 03 серпня 2023 року,№4417 від 03 серпня 2023 року, №4593 від 05.09.2023 року, №4592 від 05 вересня 2023 року, №4590 від 03.10.2023 року, №4791 від 03.10.2023 року ТОВ «Діджи Фінанс» перерахувала грошові кошти ТОВ «Мілоан» згідно договору факторингу (а.с.52-66) З копії акту приймання передачі реєстру прав вимог від 13 вересня 2024 року до договору факторингу №07Т від 13 вересня 2021 року слід, що ТОВ «Мілоан» як клієнт в особі генерального директора [PERSON] з однієї сторони та ТОВ «Діджи Фінанс» як фактор в особі директора [PERSON] уклали акт згідно якого клієнт передає за вимогами договору факторингу №07Т від 13 вересня 2021 року складений згідно з додатком №1 до договору 9315 боржників, загальна сума заборгованості 200\~189 234.88 гривень.(а.с.86) З копії витягу з реєстру боржників до договору факторингу №07Т від 13 вересня 2021 року слід, що відповідач [PERSON] має заборгованість разом 46956,17 гривень, сума заборгованості за тілом кредиту 20925 гривень, сума заборгованості за відсотками 34881,17 гривень, сума заборгованості за комісією 1150,00 гривень.(а.с.17) З копії досудової вимоги слід, що сторона позивача ТОВ «Діджи Фінанс» повідомляла відповідача [PERSON] про зміну кредитора та пропонувала повернути борги за кредитом та сам кредит.(а.с.46) З копії розрахунку заборгованості за договором про споживчий кредит №5060858 від 17 травня 2021 року за період 13 вересня 2021 року по 20 лютого 2024 року [PERSON] має заборгованість 46956,17 гривень, сума заборгованості за тілом кредиту 20925 гривень, сума заборгованості за відсотками 34881,17 гривень, сума заборгованості за комісією 1150 гривень.(а.с.18-19) З копії анкети-заяви на кредит №5060858 від 17 травня 2021 року слід, що відповідач [PERSON] звернувся до сторони позивача про надання йому кредиту у сумі 11500 гривень, строк кредиту 15 днів з 17 травня 2021 року, дата повернення 01 червня 2021 року сума до повернення 14806.25 гривень, комісія за надання кредиту 1150 гривень, проценти за користування кредитом 2156,25 гривень, нараховуються за ставкою 1.25 відсотків від фактичного залишку кредиту за кожен день строку користуванням кредитом.(а.с.15-16) Згідно копії договору про споживчий кредит № 5060858 від 17 травня 2021 року слід, що між ТОВ «Мілоан» в особі директора [PERSON] та [PERSON] укладений договір з якого кредитодавець зобов`язався передати грошові кошти позичальнику у сумі 11500 гривень строком на 15 днів термін повернення 01 червня 2021 року. Позичальник у свою чергу зобов`язався повернути кредитні кошти через визначений у договорі строк з виплатою процентами за користування кредитом 3306,25 гривень, які нараховуються за ставкою 42,946 відсотків від фактичного залишку кредиту за кожен строк користування кредитом, комісія за надання кредиту1150 гривень, проценти за користування кредитом 2156,25 гривень які нараховуються за ставкою 1.25 відсотків від фактичного залишку кредиту за кожен день строку користування кредитом.(а.с.33-40) З копії паспорта споживача кредиту №5060858 слід, що відповідачу було відомо умови кредитування з урахуванням побажань споживача, інформацію щодо орієнтованої реальної річної процентної ставки та орієнтованої загальної вартості кредиту для споживача, порядок повернення кредиту.(а.с.42-43) За копією платіжного доручення 46466262 від 17 травня 2021 року слід, що сторона позивача перерахувала відповідачу [PERSON] 11500 гривень.(а.с.60) Копія графіка платежів за договором про споживчий кредит №5060858 від 17 травня 2021 року.(а.с.41) За правилом частини першої статті 205 ЦК України правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом. Як слід з ч.1 ст. 207 ЦК України, що правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Використання при вчиненні правочинів факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного, електронного або іншого копіювання, електронного підпису або іншого аналога власноручного підпису допускається у випадках, встановлених законом, іншими актами цивільного законодавства, або за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідного аналога їхніх власноручних підписів. У відповідності до статті 6 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (частина перша статті 627 ЦК України). Згідно п.п.5,6,7\~ст.3\~Закону України\~«Про електронну\~комерцію» \~слід,\~що електронний\~договір -\~домовленість двох\~або більше\~сторін,\~спрямована на\~встановлення,\~зміну або\~припинення цивільних\~прав і\~обов`язків та\~оформлена в\~електронній формі; електронний\~підпис одноразовим\~ідентифікатором -\~дані в\~електронній формі\~у вигляді\~алфавітно-цифрової\~послідовності,\~що додаються\~до інших\~електронних даних\~особою,\~яка прийняла\~пропозицію (оферту)\~укласти електронний\~договір,\~та надсилаються\~іншій стороні\~цього договору; електронний правочин - дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків, здійснена з використанням інформаційно-комунікаційних систем. За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася (частина друга статті 639 ЦК України.) Абзац другий частини 2 статті 639 ЦК України передбачає, що договір, укладений за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем за згодою обох сторін вважається укладеним в письмовій формі. Відповідно до частини першої статті 181 ГК України господарський договір, як правило, існує в вигляді єдиного документа, підписаного сторонами. Допускається укладення господарських договорів у спрощеній формі шляхом обміну листами, факсограмами, телеграмами, телефонограмами та іншими засобами електронної комунікації, а також шляхом підтвердження прийняття до виконання замовлення, якщо законом не встановлено спеціальні норми до форми та порядку укладення даного виду договорів. Аналогічною правовою позицією є Постанова Верховного Суду №61-20799св19 у справі №561/77/19 від 16 грудня 2020 року щодо належності та законності підписання кредитних договорів за допомогою одноразового ідентифікатора та висновки викладені у постановах Верховного Суду від 09 вересня 2020 року у справі № 732/670/19, від 23 березня 2020 року у справі № 404/502/18, від 07 жовтня 2020 року № 127/33824/19. З викладеного, слід дійти висновку про те, що будь-який вид договору, який укладається на підставі Цивільного або Господарського кодексів України може мати електронну форму. Договір, укладений в електронній формі, є таким, що укладений у письмовому вигляді (статі 205, 207 ЦК України). У суду не виникло сумніву про те, що кредитор виконав вимоги закону уклав договір про надання фінансового кредиту користуючись Законом України «Про електронну комерцію». У свою чергу відповідач використовуючи своє право згідно укладеного договору отримав кредитні кошти які використовував на свій розсуд. Сторона позивача уклала договори факторингу з кредитором відповідача [PERSON] на підставі яких фактор зобов`язався передати грошові кошти в розпорядження клієнта за плату, а клієнт (кредитори) відступлять факторові право грошової вимоги, строк виконання зобов`язань за якою настав або виникне в майбутньому до третіх осіб - боржників, включаючи суму основного зобов`язання, плату за кредитом проценти. Як слід за ст. 1077 ЦПК України, що за договором\~факторингу (фінансування під відступлення права грошової вимоги) одна сторона (фактор) передає або зобов`язується передати грошові кошти в розпорядження другої сторони (клієнта) за плату (у будь-який передбачений договором спосіб), а клієнт відступає або зобов`язується відступити факторові своє право грошової вимоги до третьої особи (боржника).Клієнт може\~відступити факторові\~свою грошову\~вимогу до\~боржника з\~метою забезпечення\~виконання зобов`язання\~клієнта перед\~фактором. Зобов`язання фактора за договором\~факторингу може передбачати надання клієнтові послуг, пов`язаних із грошовою вимогою, право якої він відступає. За ст.\~1078\~ЦК України\~слід,\~що предметом\~договору\~факторингу може\~бути право\~грошової вимоги,\~строк платежу\~за якою\~настав (наявна\~вимога),\~а також\~право вимоги,\~яке виникне\~в майбутньому\~(майбутня\~вимога). Майбутня\~вимога вважається\~переданою фактору\~з дня\~виникнення права\~вимоги до\~боржника.\~Якщо передання\~права грошової\~вимоги обумовлене\~певною подією,\~воно вважається\~переданим з\~моменту настання\~цієї події. У цих випадках додаткове оформлення відступлення права грошової вимоги не вимагається. Відповідно до\~ч.1,\~ч.3\~ст.\~512\~ЦК України слід, що кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок:1) передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги);2)\~правонаступництва; 3)\~виконання обов`язку\~боржника поручителем\~або заставодавцем\~(майновим\~поручителем); 4)\~виконання обов`язку\~боржника третьою\~особою. Кредитор у зобов`язанні не може бути замінений, якщо це встановлено договором або законом. З \~ст.514\~ЦК України\~слід,\~що до нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ч.1 ст.526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Частиною 1 ст. 610 ЦК України встановлено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом (ст.611 ЦК України). За положеннями частини 1 статті 1048 цього Кодексу позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Статтею 1052 даного Кодексу передбачено, що у разі невиконання позичальником обов`язків, встановлених договором позики, щодо забезпечення повернення позики, а також у разі втрати забезпечення виконання зобов`язання або погіршення його умов за обставин, за які позикодавець не несе відповідальності, позикодавець має право вимагати від позичальника дострокового повернення позики та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу, якщо інше не встановлено договором. Згідно з ч. 1 ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. За ст.1082\~ЦК України\~ слід,\~що боржник\~зобов`язаний\~здійснити платіж\~факторові за\~умови,\~що він\~одержав від\~клієнта або\~фактора письмове\~повідомлення про\~відступлення права\~грошової вимоги\~факторові і\~в цьому\~повідомленні визначена\~грошова вимога,\~яка підлягає\~виконанню,\~а також\~названий фактор,\~якому має\~бути здійснений\~платіж. Боржник\~має право\~вимагати від\~фактора надання\~йому в\~розумний строк\~доказів того,\~що відступлення\~права грошової\~вимоги факторові\~справді мало\~місце.\~Якщо фактор\~не виконає\~цього обов`язку,\~боржник має\~право здійснити\~платіж клієнтові\~на виконання\~свого обов`язку\~перед ним. Виконання боржником грошової вимоги факторові відповідно до цієї статті звільняє боржника від його обов`язку перед клієнтом. Згідно правової позиції Верховного Суду України в постанові від 23 вересня 2015 року у справі №6-979цс15 «….боржник який не отримав повідомлення про передачу права вимоги інший особі, не позбавляється обов`язку погашення заборгованості, а лише має право на погашення заборгованості первісному кредитору…..неповідомлення боржника про зміну кредитора не звільняє його від обов`язку погашення кредиту взагалі». Отже, сторона позивача, яка має право на господарську діяльність з надання фінансових послуг, отримавши право на витребування кредитних коштів з відповідача [PERSON] .. Сторона позивача скористалась своїм правом на отримання також і процентів за використання цими коштами. Стосовно пені стороною позивача питання не ставилось та не вимагалось стягнення її з відповідача. Відповідач не отримавши повідомлення про передачу права вимоги інший особі, не позбавляється обов`язку погашення заборгованості. У суду не виникло сумніву у порушенні закону з боку сторони позивача оскільки відповідач не виконав укладені ним договори з кредиторами своєчасно не повернув кредитні кошти та проценти за користування кредитними коштами. З таких підстав позовні вимоги позивача законні та підлягають задоволенню. Відповідно до ч.1 п.1 ч.2\~ст.141 ЦПК України, слід, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача. Отже сплачений судовий збір стороною позивача повинен бути стягнути з сторони відповідача, оскільки позовні вимоги позивача були задоволені. Крім того сторона позивача просить стягнути з відповідача понесені витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 6000 гривень . Стороною позивача були надані копія договору про надання правничої допомоги №42649746 від 07 грудня 2023 року між адвокатським бюро «Анастасії Міньковської» та ТОВ «Діджи Фінанс» (а.с.69-73) Копія довіреності ТОВ «Діджи Фінанс» представнику [PERSON] (а.с.25) Копія акту підтвердження факту надання правничої допомоги адвокатом (а.с.22) Копія свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю на ім`я [PERSON] (а.с.67-68) Копію детального опису робіт(наданих послуг) виконаних адвокатським бюро «Анастасія Міньковської» необхідних для надання правничої допомоги за позовом ТОВ «Діджи Фінанс» щодо стягнення кредитної заборгованості (а.с.26), Копію додаткової угоди 003305912272 від 11 грудня 2022 року(а.с.27), Копія додаткової угоди №003305912272 до договору№42649746 про наданя правої допомоги від 11 грудня 2023 року між адвокатським бюро «Анастасії Міньковської» та ТОВ «Діджи Фінанс» про надання правової допомоги від 11 грудня 2023 року від 09 лютого 2024 року (а.с.27) За змістом статті 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Послуги адвоката про надання правничої допомоги з таких підстав покладаються на відповідача і в цій частині позовні вимоги підлягають задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved