Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-20 00:00:00

Позивачі [PERSON] та [PERSON] , в інтересах яких діє представник - адвокат Тарчинська Л.Я., звернулися в суд з позовом до відповідача Бучацької міської ради Чортківського району Тернопільської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позовні вимоги\~обґрунтовані тим,\~що [INFO] померла\~мати позивачів\~ [PERSON] ,\~після смерті\~якої відкрилась\~спадщина на\~належне спадкодавиці\~майно у\~вигляді житлового\~будинку з\~надвірними будівлями\~та спорудами,\~що знаходиться\~в [ADDRESS] .\~ [PERSON] за життя 20 жовтня 2014 року склала заповіт, згідно якого все своє майно заповіла синам [PERSON] та [PERSON] в рівних частках. Про наявність вказаного вище заповіту позивачам відомо не було. Мати позивачів за життя неодноразово говорила синам, що має намір заповісти будинок онуці, яка тривалий час проживає за кордоном. У липні 2024 року під час прибирання в житловому будинку [PERSON] знайшов заповіт, складений матір`ю, тоді позивачі й дізналися, що мати в їх користь склала заповіт. Відтак, вони з поважних причин не подали у встановлений строк заяв про прийняття спадщини. З урахуванням викладеного позивачі просять суд визначити їм додатковий чотирьохмісячний строк для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] . Ухвалою судді\~Бучацького районного\~суду Тернопільської\~області від\~04\~вересня 2024\~року відкрито\~провадження у\~справі за\~позовною заявою\~ [PERSON] \~та [PERSON] , в інтересах яких діє представник адвокат Тарчинська Л.Я., до Бучацької міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Постановлено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження. Згідно ухвали Бучацького районного суду Тернопільської області від 08 жовтня 2024 року закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду по суті. Присутня у судовому засіданні представник позивачів, адвокат Тарчинська Л.Я. позовні вимоги підтримала в повному обсязі, просила їх задовольнити. Представник відповідача Бучацької міської ради Тернопільської області в судове засідання не з`явився, однак згідно поданого відзиву вказав, що при прийнятті рішення по даній справі покладається на розсуд суду і просить суд справу розглядати у його відсутності. Заслухавши пояснення представника позивачки, адвоката Тарчинської Л.Я., дослідивши та оцінивши зібрані по справі докази, суд встановив наступні обставини справи. Згідно свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого Бюро запису актів громадянського стану виконкому Бучацької районної ради депутатів трудящих Тернопільської області, матір`ю [PERSON] , [INFO] , є [PERSON] . Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого Бюро запису актів громадянського стану виконкому Бучацької районної ради депутатів трудящих Тернопільської області, матір`ю [PERSON] , [INFO] , є [PERSON] . [INFO] в м. Бучач Чортківського району Тернопільської області померла мати позивачів [PERSON] , про що 09 січня 2024 року Бучацьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Чортівському районі Тернопільської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції видано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] та складено актовий запис № 12. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на спадкове майно, а саме на житловий будинок, розташований за адресою: [ADDRESS] . За життя, 20 жовтня 2014 року [PERSON] склала заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Бучацького районного нотаріального округу у Тернопільської області Іванів Л.І., згідно якого на випадок своєї смерті зробила таке розпорядження: все своє майно, що буде їй належати на день смерті, де б воно не знаходилось і з чого б не складалось, а також, на що за законом вона матиме право, заповіла [PERSON] та [PERSON] в рівних частках. Згідно довідок № 286 від 23 липня 2024 року, № 319 від 26 липня 2024 року, виданих Бучацькою міською радою Тернопільської області, [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , до дня смерті була зареєстрована одна за адресою: [ADDRESS] . Як убачається з довідок приватного нотаріуса Чортківського районного нотаріального округу Тернопільської області Пендзей Г.Г. від 24 липня 2024 року № 36/01-16, № 38/01-16, [PERSON] та [PERSON] не проживали разом із спадкодавцем [PERSON] та протягом шестимісячного строку не подали заяв до нотаріуса про прийняття спадщини, отже спадщину не прийняли. [PERSON] та [PERSON] вважаються такими, що спадщини не прийняли. Як слідує з інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину), № 78347942, наданої Бучацькою державної нотаріальною конторою 13 вересня 2024 року, інформація про спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину після смерті [INFO] [PERSON] відсутня. Згідно зі статтею 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Відповідно до статті 1216 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Заповіт є одностороннім правочином, оскільки залежить виключно від волі заповідача (стаття 1233 ЦК України). Згідно з частинами першою, другою статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Відповідно до частини першої статті 1269, частини першої статті 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно з положеннями статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Верховного Суду від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19). З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. За загальним правилом, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які пов`язані, зокрема, з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. До таких висновків дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26 червня 2024 року у справі № 686/5757/23 (провадження № 14-50цс24). В обґрунтування заявлених вимог позивачі зазначили, що не були обізнані про наявність заповіту, складеного 20 жовтня 2014 року на їх користь спадкодавицею [PERSON] , а тому не звернулись у визначений законом шестимісячний строк із заявами про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Про наявність такого заповіту позивачі дізнались лише у липні 2024 року. Таким чином необізнаність спадкоємців про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. За вказаних обставин суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення та вважає за доцільне визначити позивачам додатковий строк для подачі заяв про прийняття спадщини строком чотири місяці, який буде цілком достатній для вчинення всіх необхідних дій для прийняття спадщини.

Outcome: approved