Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-17 00:00:00

позивачка [PERSON] звернулася до суду з позовом, в якому просить зняти арешт з об"єкта нерухомого майна - квартири за адресою [ADDRESS] , накладеного Сихівським ВДВС м. Львів Головного територіального управління юстиції у Львівській області. В обгрунтування позовних вимог покликається на те, що [INFO] помер її син, [PERSON] , після чого вона звернулась до нотаріуса для оформлення документів на право власності частки в квартирі за адресою: [ADDRESS] , проте, їй повідомили, що оформити документи не можливо оскільки Сихівським ВДВС накладено арешт на квартиру. 25.03.2024 вона звернулась із заявою до Сихівського ВДВС, в якій просила надати їй для ознайомлення документи виконавчого провадження на підставі яких було накладено арешт. У відповідь на її заяву, надали постанови про відкриття та про повернення виконавчих документів: ВП [NUMBER]; [NUMBER]; [NUMBER]; [NUMBER]; [NUMBER]; BП [NUMBER]. Із вказаних постанов вбачається, що державним виконавцем було накладено арешт все майно боржника та оголошено заборону на його відчуження у зв?язку із несплатою штрафів за порушення правил дорожного руху.Добровільно арешт орган державної виконавчої служби не зняв, виконавче провадження у зв?язку зі смертю боржника не закінчив, матеріали виконавчого провадження, в рамках якого накладався відповідний арешт, знищені зі спливом встановленого терміну зберігання, отже державний виконавець позбавлений можливості самостійно зняти арешт. Отже, фактично арешт не знято та існує обтяження майна. Враховуючи відсутність підстав для арешту квартири, з метою реалізації її права щодо набуття права власності на спадкове майно, просить зняти арешт з квартири за адресою: [ADDRESS] , накладеного Сихівським ВДВС міста Львів Головного територіального управління юстиції у Львівській області з виконання виконавчих проваджень. Ухвалою суду від 02.08.2024 відкрито спрощене позовне провадження. 06.09.2024 від представника відповідача [PERSON] поступив відзив на позовну заяву в якому остання просить відмовити у позові, оскільки згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру права власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна інформація про наявність нерухомого майна інформація про наявність нерухомого майна, належного боржнику відсутня, тому арешт на квартиру [ADDRESS] не накладався. Зазначила, що відомості відносно боржника [PERSON] відображаються у Єдиному Реєстрі Боржників по вищезазначених виконавчих провадженнях, так як вони станом на сьогодні перебувають у стані «завершені», а не фактично виконані, що являється перешкодою для оформлення документів щодо спадкування. Позивач [PERSON] подала до суду заяву в якій просить розгляд справи проводити у її відсутності, позовну заяву підтримує та просить таку задоволити. 18.10.2024 від представника відповідача Сихівського відділу Державної виконавчої служби у м. Львові Західного міжрегіонального управління юстиції України - Бехарської Т.М. поступила заява про розгляд справи у її відсутності. У позовній заяві просить відмовити. У зв`язку з неявкою сторін та з врахуванням поданих заяв фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши дійсні обставини справи та перевіривши їх доказами, постановляючи рішення, суд приходить до переконання, що у позовній заяві слід задоволити з наступних підстав. Згідно зі ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до ст.12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно до ч. 1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до вимог ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно до ст. ст. 81, 83 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Судом встановлено, згідно свідоцтва про право власності № [NUMBER] квартира у [ADDRESS] належить на праві спільної сумісної власності [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . [PERSON] є матір`ю [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії ІІІ СГ від 16.02.1986 року. [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 04.01.2021 року, актовий запис №02. Згідно Автоматизованої системи виконавчих проваджень встановлено, що на виконанні перебувало декілька виконавчих провадження, а саме: ВП № [NUMBER] щодо виконання постанови №ЕАА 031693 від 04.10.2016 виданої УПП у Л/о про стягнення з [PERSON] 510 грн. штрафу; ВП № [NUMBER] щодо виконання постанови №АР 719457 від 27.06.2017 виданої УПП у Л/о про стягнення з [PERSON] 510 грн. штрафу; ВП [NUMBER] щодо виконання постанови №464/4933/17 від 13.09.2017 виданої Сихівським районним судом м.Львова про стягнення з [PERSON] 320 грн. судового збору; ВП № [NUMBER] щодо виконання постанови №464/4933/17 від 13.09.2017 виданої Сихівським районним судом м. Львова про стягнення з [PERSON] 10200 грн. штрафу; ВП № [NUMBER] щодо виконання постанови №АР613619 від 16.09.2017 виданої УПП у Л/о про стягнення з [PERSON] 510 грн. штрафу; ВП № [NUMBER] щодо виконання постанови №АР 640182 від 15.07.2017 виданої УПП у Л/о про стягнення з [PERSON] 850 грн. штрафу. Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру права власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна від 04.09.2024 №393511151 інформація про наявність нерухомого майна, належного [PERSON] відсутня. Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру права власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо квартири у [ADDRESS] від 04.09.2024 №393511151 не міститься запис про обтяження. Відповідно до ст. 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном (стаття 317 ЦК України). Згідно з ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом. Статтею 391 ЦК України передбачено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Згідно із частиною першою статті 10 Закону України «Про виконавче провадження» заходами примусового виконання рішень, зокрема, є: звернення стягнення на кошти, цінні папери, інше майно (майнові права), корпоративні права, майнові права інтелектуальної власності, об`єкти інтелектуальної, творчої діяльності, інше майно (майнові права) боржника, у тому числі якщо вони перебувають в інших осіб або належать боржникові від інших осіб, або боржник володіє ними спільно з іншими особами; заборона боржнику розпоряджатися та/або користуватися майном, яке належить йому на праві власності, у тому числі коштами, або встановлення боржнику обов`язку користуватися таким майном на умовах, визначених виконавцем. Відповідно до пункту 6 частини третьої статті 18 Закону України «Про виконавче провадження» виконавець під час здійснення виконавчого провадження має право накладати арешт на майно боржника, опечатувати, вилучати, передавати таке майно на зберігання та реалізовувати його в установленому законодавством порядку. Відповідно до частин першої-третьої статті 56 Закону України «Про виконавче провадження» арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника. Арешт на рухоме майно, що не підлягає державній реєстрації, накладається виконавцем лише після проведення його опису. Постанова про арешт майна (коштів) боржника виноситься виконавцем під час відкриття виконавчого провадження та не пізніше наступного робочого дня після виявлення майна. Виконавець за потреби може обмежити право користування майном, здійснити опечатування або вилучення його у боржника та передати на зберігання іншим особам, про що він виносить постанову або зазначає обмеження в постанові про арешт. Вид, обсяг і строк обмеження встановлюються виконавцем у кожному конкретному випадку з урахуванням властивостей майна, його значення для власника чи володільця, необхідності використання та інших обставин. Арешт накладається у розмірі суми стягнення з урахуванням виконавчого збору, витрат виконавчого провадження, штрафів та основної винагороди приватного виконавця на все майно боржника або на окремі речі. Відповідно до частин першої-третьої статті 59 Закону України «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. У разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець. Частиною четвертою статті 59 Закону України «Про виконавче провадження» визначено підстави для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини. Позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Позов у даному провадженні пред`явлений до Сихівського відділу Державної виконавчої служби у м. Львові Західного міжрегіонального управління юстиції України, аналіз підстав, наведених у позовній заяві, якими обґрунтовані позовні вимоги до вказаного відповідача, свідчить про те, що повивач вважає, що арешт на квартиру за адресою: [ADDRESS] , накладено на підставі постанови державного виконавця саме в рамках ВП [NUMBER]; [NUMBER]; [NUMBER]; [NUMBER]; [NUMBER]; BП [NUMBER]. Натомість в матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази того, що постанова про арешт майна боржника [PERSON] , винесена Сихівським відділом Державної виконавчої служби у м. Львові Західного міжрегіонального управління юстиції України, якою накладено арешт на квартиру [ADDRESS] . Таким чином, з урахуванням того, що матеріали справи не містять доказів на підтвердження того, що Сихівським ВДВС у м.Львові накладався арешт на квартиру у [ADDRESS] у позові [PERSON] до Сихівського відділу Державної виконавчої служби у м. Львові Західного міжрегіонального управління юстиції України про зняття арешту з об"єкта нерухомого майна слід відмовити. При цьому, на підставі частини другої статті 141 ЦПК України, у зв`язку із відмовою в позові, судові витрати у вигляді сплаченого позивачем судового збору слід покласти на позивача. На підставі ст.ст. 316, 321, 391 ЦК України,

Outcome: dismissed