Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-20 00:00:00

У грудні 2021 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до філії «Центр забезпечення виробництва» АТ «Українська залізниця», в якому просив визнати незаконним та скасувати наказ Виконуючого обов`язки директора філії «Центр забезпечення виробництва» АТ «Українська залізниця» Логунова О. М. від 04 жовтня 2021 року за №11-с про притягнення його до дисциплінарної відповідальності з накладенням дисциплінарного стягнення у вигляді догани. Позовні вимоги мотивує тим, що з 14 квітня 2021 року прийнятий на роботу до філії «Центр забезпечення виробництва» АТ «Українська залізниця» на посаду начальника сектору відпрацьованих олив, з випробувальним строком до 15 липня 2021 року. В подальшому наказом від 10 серпня 2021 року № 151-ос його переведено на постійне місце роботи на посаду начальника відділу запчастин локомотивів з 11 серпня 2021 року, з посади начальника сектору відпрацьованих олив. З цим наказом його ознайомлено 11 серпня 2021 року та він приступив до виконання посадових обов`язків. 10 вересня 2021 року на підприємстві проведено нараду, за результатами якої складено протокол №Ц-7-84/104-21, в якому серед іншого зазначено, що по філії «Центр забезпечення виробництва» спостерігається зрив постачання по критичній номенклатурі МТР, що негативно впливає на перевізний процес, унеможливлює своєчасне проведення ремонтних робіт рухомого складу, ставить під загрозу безпеку руху поїздів. Така ситуація стала можливою за рахунок неякісно проведеної тендерної кампанії протягом першого півріччя 2021 року, результатом якої стала відсутність договорів по гостро необхідних позиціях. Пунктом 1.5 вказаного протоколу вирішено притягнути позивача як начальника відділу запасних частин локомотивів до дисциплінарної відповідальності. На виконання протоколу від 10 вересня 2021 року №Ц-7-84/104-21, наказом від 17 вересня 2021 року №209, зобов`язано його у перший день виходу на роботу після закінчення тимчасової непрацездатності, надати особисті письмові пояснення щодо фактів, виявлених під час наради. 01 жовтня 2021 року позивач надав письмові пояснення, у яких зазначив про відсутність підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності. Однак, наказом від 04 жовтня 2021 року за №11-с, на підставі протоколу наради від 10 вересня 2021 року №Ц-7-84/104-21, за порушення трудової дисципліни та неналежне виконання посадових обов`язків в частині ситуації, яка склалася щодо стану тендерно-договірної роботи та основних показників виконання плану МТЗ 2021 по запасних частинах до локомотивів, зриву постачання по критичній номенклатурі МТР начальнику йому як начальнику відділу запчастин локомотивів оголошено догану. Оскаржуваний наказ позивач вважає незаконним та таким, що підлягає скасуванню, адже він перебував на посаді начальника відділу запчастин локомотивів лише місяць, а з 06 вересня 2021 року по 30 вересня 2021 року перебував на лікарняному. В протоколі наради від 10 вересня 2021 року №Ц-7-84/104-21 вказано, що до критичної ситуації із забезпечення запасними частинами локомотивів призвела неякісно проведена тендерна кампанія протягом першого півріччя 2021 року, однак у той час він працював на посаді начальника сектору відпрацьованих олив. Вважаючи відсутньою свою вину в ситуації, яка склалася на підприємстві позивач звернувся до суду за захистом своїх трудових прав. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21 грудня 2021 року для розгляду зазначеної позовної заяви визначено головуючого суддю Ішуніну Л. М. Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 28 грудня 2021 року відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення (виклику) сторін за вищевказаним позовом. Оскільки розгляд справи проводиться за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, сторони в судове засідання не викликались. Згідно з даними зворотніх повідомлень про вручення поштових відправлень, сторони по справі отримали копії ухвал про відкриття та позовних заяв з додатками. 09 листопада 2022 року представник відповідача АТ «Укрзалізниця» в особі філії «Центр забезпечення виробництва» АТ «Укрзалізниця» - Тітлова Ілона подала відзив, у якому просила відмовити у задоволенні позову в повному обсязі. Вказала, що з аналізу протоколу наради від 10 вересня 2021 року №Ц-7-84/104-21 вбачається, що питанням порядку денного є стан тендерно-договірної роботи та основні показники виконання плану МТЗ протягом 2021 року, а не лише І півріччя цього року, тобто предметом наради був також період, що охоплював фактичну роботу позивача на посаді начальника відділу запчастин локомотивів, тобто з 11 серпня 2021 року по 05 вересня 2021 року включно. Отже, на фактор зриву постачання по критичній номенклатурі МТР також вплинула незадовільна робота працівників відділу запчастин локомотивів філії у серпні-вересні 2021 року, тобто періоду, протягом якого саме [PERSON] як керівник структурного підрозділу зобов`язаний був контролювати його роботу та відповідав за це згідно з Посадовою інструкцією. Про незадовільне виконання позивачем трудових обов`язків на посаді начальника відділу запчастин локомотивів, крім обставин встановлених під час наради, свідчать відомості зі звіту щодо централізованого матеріально-технічного забезпечення регіональних філій через філію «Центр забезпечення виробництва» АТ «Укрзалізниця» за серпень 2021 року. Відповідач вважає, що при винесенні наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності [PERSON] від 04 жовтня 2021 року №11-с, враховано вимоги чинного законодавства та надано об`єктивну оцінку діям позивача, в яких наявний факт порушення трудової дисципліни. Згідно з частиною другою статті 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Отже, оскільки сторони в судове засідання не викликались, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Вивчивши матеріали справи та дослідивши надані докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст норм матеріального права, які врегульовують спірні правовідносини, суд виходить з наступного. За загальним правилом статей 15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу має право звернутися до суду, який може захистити цивільне право або інтерес у один із способів, визначених частиною першою статті 16 ЦК України, або й іншим способом, що встановлений договором або законом. Відповідно до статті 4 КЗпП України законодавство про працю складається з КЗпП України та інших актів законодавства України, прийнятих відповідно до нього. При цьому, статтею 3 КЗпП встановлено, що законодавство про працю регулює трудові відносини працівників усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, виду діяльності і галузевої належності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами. Таким чином відносини, які виникають між працівником і роботодавцем з приводу оплати праці, у тому числі й у зв`язку з порушенням строків виплати заробітної плати, регулюються трудовим законодавством, а саме: КЗпП України; Законом України «Про оплату праці» та іншими. Судом установлено, що на підставі наказу від 14 квітня 2021 року №61-ос [PERSON] прийнято на роботу в філію «Центр забезпечення виробництва» АТ «Укрзалізниця» на посаду начальника сектора відпрацьованих олив з 16 квітня 2021 року. Наказом від 10 серпня 2021 року №151-ос, позивача переведено на постійне місце роботи на посаду начальника відділу запчастин локомотивів з 11 серпня 2021 року. З даним наказом та посадовою інструкцією начальника відділу запчастин локомотивів позивач ознайомлений 11 серпня 2021 року. 08 вересня 2021 року на підприємстві проведено нараду, за результатами якої складено протокол №Ц-7-84/104-21, в якому серед іншого зазначено, що по філії «Центр забезпечення виробництва» спостерігається зрив постачання по критичній номенклатурі МТР, що негативно впливає на перевізний процес, унеможливлює своєчасне проведення ремонтних робіт рухомого складу, ставить під загрозу безпеку руху поїздів. Така ситуація стала можливою за рахунок неякісно проведеної тендерної кампанії протягом першого півріччя 2021 року, результатом якої стала відсутність договорів по гостро необхідних позиціях. Пунктом 1.5 вказаного протоколу вирішено притягнути позивача як начальника відділу запасних частин локомотивів до дисциплінарної відповідальності. На виконання протоколу від 10 вересня 2021 року №Ц-7-84/104-21, наказом від 17 вересня 2021 року №209, зобов`язано позивача у перший день виходу на роботу після закінчення тимчасової непрацездатності, надати особисті письмові пояснення щодо фактів, виявлених під час наради. 01 жовтня 2021 року позивач надав письмові пояснення, у яких зазначив про відсутність підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності. Наказом від 04 жовтня 2021 року за №11-с, на підставі протоколу наради від 10 вересня 2021 року №Ц-7-84/104-21, за порушення трудової дисципліни та неналежне виконання посадових обов`язків в частині ситуації, яка склалася щодо стану тендерно-договірної роботи та основних показників виконання плану МТЗ 2021 по запасних частинах до локомотивів, зриву постачання по критичній номенклатурі МТР начальнику позивачу як начальнику відділу запчастин локомотивів оголошено догану. Відповідно до статті 43 Конституції України кожен має право на працю. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення. Частина шоста статті 43 Конституції України гарантує громадянам захист від незаконного звільнення. Однією із гарантій забезпечення права громадян на працю є передбачений статтею 5-1 КЗпП України правовий захист від необґрунтованої відмови у прийнятті на роботу і незаконного звільнення, а також сприяння у збереженні роботи. У статті 139 КЗпП України встановлено, що працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. За правилами частина перша статті 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана; звільнення. Порушенням трудової дисципліни є невиконання або неналежне виконання з вини працівника покладених на нього трудових обов`язків, що проявилися в порушенні: правил внутрішнього трудового розпорядку; посадових інструкцій; положень, наказів та розпоряджень власника, якщо вони мають законний характер. Відповідно до статей 147-149 КЗпП України роботодавець має право застосовувати до працівника дисциплінарне стягнення за винне невиконання або неналежне виконання працівником покладених на нього трудових обов`язків. Частинами першою та другою статті 148 КЗпП України передбачено, що дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Відповідно до статті 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. У постанові Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 22 липня 2020 року у справі №554/9493/17 зазначено, що ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. За відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. Отже, при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок. Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності. У постанові Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 10 липня 2019 року у справі №487/1885/17 вказано, що підставою застосування догани є вчинення працівником протиправного винного діяння (дії чи бездіяльності), яке визнається дисциплінарним проступком. Протиправність поведінки працівника полягає в порушенні ним своїх трудових обов`язків, закріплених нормами трудового права: КЗпП України, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, трудовим договором (контрактом), колективним договором, а також у порушенні або невиконанні правомірних наказів та розпоряджень роботодавця. Дисциплінарним проступком визнаються діяння, що пов`язуються з невиконанням чи неналежним виконанням працівником своїх обов`язків без поважних причин. Тобто наявність поважних причин у такому разі свідчить про відсутність вини працівника. Відповідно до оскаржуваного наказу позивачу ставиться в провину порушення трудової дисципліни та неналежне виконання посадових обов`язків в частині ситуації, яка склалася щодо стану тендерно-договірної роботи та основних показників виконання плану МТЗ 2021 по запасних частинах до локомотивів, зриву постачання по критичній номенклатурі МТР. Посадові обов`язки позивача визначені Посадовою інструкцією, затвердженою 20 листопада 2020 року заступником директора філії «Центр забезпечення виробництва» АТ «Укрзалізниця», з якою позивач ознайомився під підпис. Посадова інструкція визначає, що основною метою діяльності начальника відділу є організація постачання запасних частин до локомотивів (електровозів ЧС, теплові зорів ЧМЕ, електровозів ВЛ, тепловозів 2ТЄ116, 2М62, дизель-поїздів ДР1, гідропередач, електропоїздів ЕР, швидкостемірів, компресорів, колодок гальмівних) та ГТВ регіональним філій, філій АТ «Укрзалізниця» (пункт 4.1). До посадових обов`язків позивача належить, зокрема: вивчення виробників продукції по закріпленій номенклатурі, їх можливостей та умов поставки, здійснення дослідження ринку пропозицій підприємств-виробників та їх офіційних представників, із урахуванням якості продукції; забезпечення підготовки пакету документів для оголошення процедур закупівлі по закріпленій номенклатурі та внесення відповідних змін до тендерної документації у відповідності до порядку, встановленого товариством та філією; забезпечення підготовки проектів договорів по закріпленій номенклатурі, додаткових угод та додатків до них, внутрішніх зобов`язань, інших супроводжувальних документів, згідно з вимогами чинного законодавства, наказів товариства, філії та інших нормативних документів; забезпечення неухильного виконання рішень органів товариства, контроль за своєчасністю виконання працівниками відділу таких рішень. Відповідно до пункту 7.1 Посадової інструкції начальник відділу несе відповідальність за невиконання чи неналежне виконання посадових обов`язків, передбачених цією посадовою інструкцією, недотримання вимог законодавства України, Кодексу етики АТ «Укрзалізниця», Політики запобігання та протидії корупції товариства, Антикорупційної програми АТ «Укрзалізниця», рішень наглядової ради, правління, наказів товариства та філії, інших нормативних документів товариства та філії, правил внутрішнього трудового розпорядку філії. Надаючи оцінку інкримінованому позивачу порушенню трудової дисципліни суд виходить з відсутності в оскаржуваному наказі та документах, які стали підставою для його прийняття належних фактичних даних, які б свідчили про порушення позивачем посадових обов`язків в частині тендерно-договірної роботи за перше півріччя 2021 року, оскільки на посаду начальника відділу запасних частин локомотивів останнього призначено лише 10 серпня 2021 року, адже є недопустимим покладення на працівника відповідальності за дії, які вчинені до призначення його на посаду. Крім того, відповідачем не зазначено в оскаржуваному наказі який саме пункт Посадової інструкції начальника відділу запасних частин локомотивів порушив позивач. Фактично оскаржуваний наказ лише конкретизує дисциплінарний проступок в частині винного діяння, однак не містить посилань ані на наявність вини позивача у інкримінованому порушенні (умисно або з необережності), ані аналізу обставин за яких стала можливою неналежна тендерно-договірна робота та основні показники виконання плану МТЗ 2021 по запасних частинах до локомотивів, зрив постачання по критичній номенклатурі МТР, ані наявність причинно-наслідкового зв`язку між конкретними діями позивача та такими наслідками для виробництва. Таким чином, відповідачем в ході розгляду справи, на обґрунтування своєї позиції щодо правомірності накладення дисциплінарного стягнення у вигляді догани на позивача, належних та беззаперечних доказів порушення трудової дисципліни у вигляді невиконання або неналежного виконання останнім покладених на нього обов`язків, не надано. Суд зауважує на тому, що формальне дотримання відповідачем процедури застосування до працівника дисциплінарного стягнення, без врахування пояснень позивача та дійсних обставин порушення трудової дисципліни, провини позивача у вчиненому, а також причинно-наслідкових зв`язків між діянням (бездіяльністю) та негативними наслідками, підтверджених належними доказами, виключає правомірність такого дисциплінарного стягнення, оскільки, накладення дисциплінарного стягнення у вигляді догани є різновидом відповідальності у сфері трудових правовідносин, так як тягне для працівника певні негативні наслідки, в тому числі позбавлення премії, звільнення та інше, а тому в таких правовідносинах застосовуються загальні положення для притягнення винуватої особи до відповідальності, які передбачають необхідність встановлення вини працівника у формі умислу або необережності за порушення чітких положень правил внутрішнього трудового розпорядку (трудової дисципліни) або виробничої дисципліни, а також формування у наказі об`єктивної сторони - суті правопорушення. За недоведеністю роботодавцем наявності в діях позивача складу дисциплінарного проступку як обов`язкової умови для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності, суд доходить висновку, що відповідач оголосив позивачу догану без законних на те підстав, а тому позовні вимоги є законними, обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. Судовий збір у розмірі 908 грн підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.

Outcome: approved