Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-23 00:00:00

Позивач [PERSON] в інтересах [PERSON] у березні 2024 року звернулася до суду з позовом до\~ Пирятинської міської ради Лубенського району Полтавської області про визнання права власності на житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами за набувальною давністю. Позовні вимоги\~позивач обґрунтовує\~тим,\~що позивачка разом з родиною зареєстрована та проживає у будинку за адресою: [ADDRESS] з 1995 року. Мати позивачки більше 30 років проживала у будинку, що розташований поряд, в цьому ж дворищі, але за адресою [ADDRESS] . У 2019 році після смерті матері, [PERSON] , позивачка успадкувала майно, що належало її матері, а саме 35/100 часток житлового будинку з відповідною часткою господарських будівель і споруд, що розташовані за адресою [ADDRESS] . Також позивачем успадкована після покійної матері [PERSON] земельна ділянка, площею 0,0441 га, що розташована у [ADDRESS] - цільове призначення землі: для будівництва і обслуговування житлового будинку господарських будівель і споруд, кадастровий номер - 5323810100:50:023:0611. Крім цього позивачем також успадкована земельна ділянка, площею 0,0145 га, що розташована за цією ж адресою, цільове призначення землі: для будівництва і обслуговування житлового будинку господарських будівель і споруд, кадастровий номер 5323810100:50:023:0612. Інші частки будинку, що розташований за цією ж адресою належали наступним громадянам: -[PERSON] у розмірі 7/100 (підстави набуття права власності договір дарування посвідчений державним нотаріусом Пирятинської державної нотаріальної контори 30 грудня 1976 року за реєстровим №1724); та 38/100 (підстави набуття права власності згідно рішення Полтавського обласного суду від 28-29 березня 1957 року); -[PERSON] у розмірі 10/100 та [PERSON] у розмірі 10/100 (підстави набуття права власності: Свідоцтво про право на спадщину за законом видане державним нотаріусом Пирятинської нотаріальної контори 27 березня 1975 року за реєстровим №531). Як стало відомо позивачеві власниця частки будинку [PERSON] померла у 1987 році. З часу її смерті за її часткою будинку ніхто з можливих спадкоємців не доглядав, на її житловій площі ніхто не проживав. У [PERSON] був син, [PERSON] , 1965 року народження, але [PERSON] на житловій площі матері не проживав за її будинком не доглядав. [PERSON] , як стало відомо позивачці, помер [INFO] . Щодо власників решти часток будинку, а саме: [PERSON] та [PERSON] , у позивача є інформація, що з 2000 року в їхній частині будинку ніхто не появлявся і ніхто не проживав. Частки будинку, що належали [PERSON] , також [PERSON] та [PERSON] , з часом, від того, що за цим житлом ніхто особливо не доглядав, почали приходити у непридатність, розвалюватися. Дальня родичка [PERSON] [PERSON] повідомила, що [PERSON] є бабою її зятя [PERSON] . З її слів [PERSON] померла у 2000 році. Інформація щодо [PERSON] у позивачки відсутня. Після смерті [PERSON] родичі померлої передали ключі від її житла позивачці, щоб та доглядала за приміщенням. Таким чином, родина позивача користується частиною приміщення та господарськими спорудами сусідів. Останні 18-20 років всі витрати щодо утримання всієї прибудинкової території та решти майна лежать на її плечах. Так як у приміщеннях давно ніхто не живе воно відсиріває, глиняні стіни та дерев`яні конструкції тягнуть на себе вологу та руйнуються, а не доглядати не можна, бо якщо зруйнується сусідня половина то і частина позивачки почне руйнуватися. Крім цього, весь цей час родина позивачки доглядає за сусідською частиною саду, земельною ділянкою та користуюся сараями, в тому числі і сусідськими. Але останні роки стан будинку погіршувався та потребував все більших матеріальних затрат, а косметичні ремонти не приносили бажаного результату і сусідні приміщення історичного будинку почали швидко руйнуватися. Під час одного з буревіїв пошкодило дах будинку, а через пошкодження покрівлі дощові води почали заливати приміщення. Приміщення будинку, що належали [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] почали розвалюватися та приходити в непридатний стан для подальшого їх використання як житла. Через руйнування сусіднього житла, під загрозою руйнування підпадає і житло позивача. Для подальшого використання будинку необхідно провести його реконструкцію, для чого частку житлової площі сусідів необхідно розвалити, та на решті провести реконструкцію, щоб зберегти майно позивачки. В березні 2023 року позивачка звернулася з листом до виконавчого комітету Пирятинської міської ради Полтавської області про комісійне обстеження будинку за адресою [ADDRESS] . Спеціалістами виконкому Пирятинської міської ради Полтавської області 28 квітня 2023 року було проведене обстеження будинку у складеному спеціалістами Пирятинської міської ради акті обстеження було зазначено, що дві суміжні з частиною позивача частки будинку перебувають у занедбаному технічному стані стіни мають тріщини, підлога частково зруйнована, перекриття та дах мають наскрізні дірки через які потрапляють атмосферні опади. Ці суміжні частки, які рахуються за [PERSON] та [PERSON] перебувають у занедбаному технічному стані та потребують капітального ремонту; задля збереження власної частки позивачки необхідно провести демонтаж непридатних для проживання часток. ТОВ «Експертне\~бюро «Рідний\~дім» \~у звіті\~№1358\~від 09.06.2023\~про проведення\~технічного обстеження\~вказаного будинку\~визнано \~неможливість його надійної та безпечної експлуатації у подальшому. Таким чином для надійної та безпечної експлуатації житлового будинку, що належить позивачці необхідно знести частину суміжного житла, яке належить на праві власності [PERSON] у розмірі 38/100 частки, а також [PERSON] та [PERSON] у розмірі 10/100 частки кожного, що забезпечить збереження частини будинку, у якій проживає позивачка. Залишення вказаних часток будинку у такому технічному стані унеможливлює у подальшому безпечну та надійну експлуатацію частки будинку позивача, а тривале користування, понад десять років, все більше потребувало витрат з бюджету сім`ї. Враховуючи довготривале користування частинами будинку, яке проходило відкрито та безперервно протягом всього часу вказує на добросовісність заволодіння даним майном. У зв`язку\~з вищевикладеним,\~позивач просить припинити право власності на 65/100 часток майна за\~адресою [ADDRESS] ,\~що належало\~громадянам:\~ [PERSON] у розмірі 7/100 часток; [PERSON] у розмірі 7/100 часток, та 38/100 часток; [PERSON] у розмірі 10/100 часток та [PERSON] у розмірі 10/100 часток. Визнати право власності за набувальною давністю на 65/100 часток (7/100\~часток та\~38/100\~часток належали\~ [PERSON] ,\~10/100\~часток належали\~ [PERSON] ,\~10/100\~часток належали\~ [PERSON] )\~житлового будинку\~з господарськими\~будівлями і\~спорудами,\~що розташовані\~за адресою:\~ [ADDRESS] та в цілому складаються з житлового будинку загальною площею 125,3 кв.м, житловою площею 63,60 кв.м., сараю «Д», вбиральні «д», погрібника «Е», погребу під «Е», сараю «Ж», прибудови до сараю «ж», сажу «З» огорожі №1, огорожі №2 за [PERSON] . Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі та надав пояснення, аналогічні викладеним у позовній заяві. Представник відповідача - Пирятинської міської ради в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи без участі представника, при розгляді спору покладаються на розсуд суду. У судовому засіданні допитана як свідок [PERSON] підтвердила суду ті обставини, що позивачка є власником частини будинку по [ADDRESS] . У двох суміжних частинах будинку ніхто не проживає, їх власники давно померли. Родина позивачки доглядає за сусідською частиною будинку, земельною ділянкою та користується господарськими забудовами. Приміщення будинку, що належали колишнім власникам, перебувають у занедбаному технічному стані та потребують капітального ремонту; почали розвалюватися та приходити в непридатний стан. Через руйнування сусіднього житла, під загрозою руйнування опинилося і житло позивачки. Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступних висновків. Судом встановлено,\~що позивачка [PERSON] успадкувала майно, що належало її матері [PERSON] , а саме 35/100 часток житлового будинку з відповідною часткою господарських будівель і споруд, що розташовані за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується копією свідоцтва про право на спадщину за законом серії НОВ №408428 від 09 грудня 2019 року (а.с.7). Також позивачем успадкована земельна ділянка, площею 0,0441 га, що розташована у [ADDRESS] - цільове призначення землі: для будівництва і обслуговування житлового будинку господарських будівель і споруд, кадастровий номер - 5323810100:50:023:0611, що належала спадкодавці на підставі державного акту на право приватної власності на землю ІІ-ПЛ №046307, виданого Пирятинською міською радою Полтавської області 04 січня 1999 року (а.с.8). Крім цього позивачем також успадковано земельну ділянку, площею 0,0145 га, що розташована у [ADDRESS] - цільове призначення землі: для будівництва і обслуговування житлового будинку господарських будівель і споруд, кадастровий номер 5323810100:50:023:0612, що належала спадкодавці на підставі державного акту на право приватної власності на землю ІІ-ПЛ №046307, виданого Пирятинською міською радою Полтавської області 04 січня 1999 року (а.с.9). Згідно інформаційної\~довідки \~КП «Лубенське\~ міжрайонне\~ \~бюро технічної\~інвентаризації» \~від 10.11.2022\~№ 1310 співвласниками частин будинку, що за адресою [ADDRESS] , є: [PERSON] у розмірі 7/100 на підставі договору дарування, посвідченого державним нотаріусом Пирятинської державної нотаріальної контори 30 грудня 1976 року за реєстровим №1724; та 38/100 згідно рішення Полтавського обласного суду від 28-29 березня 1957 року; [PERSON] у розмірі 10/100 та [PERSON] у розмірі 10/100 відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого державним нотаріусом Пирятинської нотаріальної контори 27 березня 1975 року за реєстровим №531 (а.с.13,14). \~ \~ \~Вказане \~ домоволодіння\~ в\~цілому складається\~з житлового будинку «А-1» загальною площею 125,3 кв.м., житловою площею 63,6 кв.м., сараю «Д», убиральні «д», погрібника «Е», погребу «під Е». сараю «Ж», прибудови до сараю «ж», сажу «З», огорожі «№1», огорожі «№2» (а.с.10-12). \~ \~ \~[PERSON] помер [INFO] , що підтверджується копією актового запису про смерть №219 від 03.10.1980 (а.с.48). [PERSON] померла [INFO] , що підтверджується копією актового запису про смерть № 309 від 06.11.2000 (а.с. 50). [PERSON] померла [INFO] , що підтверджується копією актового запису про смерть №202 від 29.09.1988 (а.с.51). Син [PERSON] - [PERSON] , 1965 року народження, помер [INFO] , що підтверджується копією актового запису про смерть № 96 від 24.05.2022 (а.с.49). Спадкові справи на майно вищевказаних осіб не заводилися (а.с.65-72). Після смерті співвласників у приміщенні будинку, що їм належали, ніхто не проживав. Частки будинку, що належали [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , з часом почали приходити у непридатність, розвалюватися. Позивачка та її родина користується вказаною частиною приміщення та господарськими спорудами колишніх власників. Остання протягом останніх 20 років всі витрати щодо утримання нерухомості взяла на себе, проводить його косметичний ремонт, доглядає сад і прибудинкову територію. Однак останні роки стан будинку погіршувався та потребував все більших матеріальних затрат, а косметичні ремонти не приносили бажаного результату і сусідні приміщення будинку почали швидко руйнуватися, що підтверджується фото доказами, що містяться в матеріалах справи ( а.с. 27-34). В березні 2023 року позивачка звернулася з листом до виконавчого комітету Пирятинської міської ради Полтавської області про комісійне обстеження будинку за адресою [ADDRESS] , особливо житла, суміжного з житлом позивача. Спеціалістами виконкому Пирятинської міської ради Полтавської області 28 квітня 2023 року було проведене обстеження будинку за адресою [ADDRESS] , як житла позивачки так і суміжного житла. У складеному спеціалістами Пирятинської міської ради акті обстеження зазначено, що житлова площа позивача [PERSON] перебуває в належному технічному стані; дві суміжні частки будинку перебувають у занедбаному технічному стані стіни мають тріщини, підлога частково зруйнована, перекриття та дах мають наскрізні дірки через які потрапляють атмосферні опади. Ці суміжні частки, які рахуються за [PERSON] та [PERSON] перебувають у занедбаному технічному стані та потребують капітального ремонту; задля збереження власної частки позивачки необхідно провести демонтаж непридатних для проживання часток. Також було рекомендовано оформити право власності на земельні частки під суміжними частками будинку відповідно до чинного законодавства. Рекомендовано звернутися до КП «Лубенське МБТІ» для надання фахового висновку щодо фізичного зносу конструкцій суміжних часток житлового будинку (а.с.15-16). ТОВ «Експертне\~бюро «Рідний\~дім» \~у звіті\~№1358\~від 09.06.2023\~про проведення\~технічного обстеження\~вказаного будинку\~ [ADDRESS] визнано\~ неможливість його надійної та безпечної експлуатації у подальшому ( а.с.17-25). Для надійної та безпечної експлуатації житлового будинку, що належить позивачці, необхідно знести частину суміжного житла, яке належить на праві власності [PERSON] у розмірі 38/100 частки, а також [PERSON] та [PERSON] у розмірі 10/100 частки кожному, що забезпечить збереження частини будинку, у якій проживає позивачка. Відповідно до\~частини першої статті 344 ЦК\~особа, яка добросовісно заволоділа чужим майном і продовжує відкрито, безперервно володіти нерухомим майном протягом десяти років або рухомим майном - протягом п`яти років, набуває право власності на це майно (набувальна давність), якщо інше не встановлено ЦК. При\~цьому судом враховується чи володіння є: добросовісним (якщо особа при заволодінні чужим майном не знала і не могла знати про відсутність у неї підстав для набуття права власності);\~відкритим ( якщо особа не приховувала факт знаходження майна в її володінні\~); володіння визнається безперервним, якщо воно не переривалось протягом всього строку набувальної давності\~. Особа, яка заявляє про давність володіння і вважає, що у неї є всі законні підстави бути визнаною власником майна за набувальною давністю, має право звернутися до суду з позовом про визнання за нею права власності. Виходячи зі змісту\~статті 344 ЦК,\~право власності на нерухоме майно, що підлягає державній реєстрації, виникає за набувальною давністю з моменту державної реєстрації. Правовий інститут набувальної давності опосередковує один із первинних способів виникнення права власності, тобто це такий спосіб, відповідно до якого право власності на річ виникає вперше або незалежно від права попереднього власника на цю річ, воно ґрунтується не на попередній власності та відносинах правонаступництва, а на сукупності обставин, зазначених у частині першій\~статті 344 ЦК України, а саме: наявність суб`єкта, здатного набути у власність певний об`єкт; законність об`єкта володіння; добросовісність заволодіння чужим майном; відкритість володіння; безперервність володіння; сплив установлених строків володіння; відсутність норми закону про обмеження або заборону набуття права власності за набувальною давністю. Для окремих видів майна право власності за набувальною давністю виникає виключно на підставі рішення суду (юридична легітимація). Аналізуючи поняття добросовісності заволодіння майном як підстави для набуття права власності за набувальною давністю відповідно до\~статті 344 ЦК України, необхідно виходити з того, що добросовісність як одна із загальних засад цивільного судочинства означає фактичну чесність суб`єктів у їх поведінці, прагнення сумлінно захистити свої цивільні права та забезпечити виконання цивільних обов`язків. При вирішенні спорів має значення факт добросовісності заявника саме на момент отримання ним майна (заволодіння майном), тобто на той початковий момент, який включається в повний давнісний строк володіння майном, визначений законом. Володілець майна в момент його заволодіння не знає (і не повинен знати) про неправомірність заволодіння майном. Крім того, позивач як володілець майна повинен бути впевнений у тому, що на це майно не претендують інші особи і він отримав це майно за таких обставин і з таких підстав, які є достатніми для отримання права власності на нього. Таким чином, позивач [PERSON] добросовісно заволоділа указаною вище частиною домоволодіння, намагалася підтримувати її у належному технічному стані, за власні кошти проводила відповідні ремонтні роботи. Позивач на момент заволодіння чужим майном була впевнена, що на нього не претендують інші особи, що підтвердила у судовому засіданні свідок [PERSON] , а також у своїх письмових поясненнях від 03.04.2024 свідок [PERSON] , яка не могла бути допитана у судовому засіданні у зв`язку з її смертю. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позивачка фактично безперервно та відкрито володіє чужим нерухомим майном з 2000 року (понад 20 років), добросовісно ним заволоділа,\~у зв`язку з чим набула право власності на вказане майно на підставі\~ст. 344 ЦК України.\~Інакше як у судовому порядку визнати її право власності на це нерухоме майно неможливо. Тому позов про визнання за позивачем права власності за набувальною давністю є обґрунтованим та підлягає частковому задоволенню. \~ \~ \~ В\~частині вимог\~про припинення\~права \~власності \~колишніх \~ співвласників\~на спірне\~майно позов\~задоволенню не\~підлягає,\~оскільки відповідно\~до п.11\~ст.\~346\~ЦК України смерть власника вже є підставою припинення права власності.

Outcome: partial