Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-15 00:00:00

Представник позивача Державної екологічної інспекції у Вінницькій області звернувся до суду з вищевказаним позовом. Позовні вимоги мотивовані тим, що 18 грудня 2022 року на адресу інспекції надійшли матеріали ВП №1 Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області про закриття кримінального провадження №12022020170000154 від 20 липня 2022 року за ознаками злочину передбаченого ч.1 ст.246 КК України відносно [PERSON] для вирішення питання про притягнення останнього до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення передбаченого ст.65 КУпАП. 18 січня 2023 року державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Вінницької області Гвоздюком Ю.А. відносно [PERSON] було складено протокол про адміністративне правопорушення №014807 за незаконну порубку дерева. У відповідних графах адмінпротоколу правопорушником надано пояснення, якими він підтвердив свої неправомірні дії та скріпив їх своїм підписом. Згідно постанови про накладення адміністративного стягнення №06/004 від 23 січня 2023 року [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 65-1 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 510 грн. Вказані дії [PERSON] (незаконна порубка дерев) є порушенням ст.ст. 67,69 Лісового кодексу України. Внаслідок незаконної порубки дерев [PERSON] наніс державі шкоду в розмірі 7\~394 грн. 18 коп. 28 березня 2023 року [PERSON] було направлено претензію №1166/23 від 27.03.2023 року щодо можливості досудового врегулювання спору та сплати шкоди в добровільному порядку. Одна станом на день подачі позову відповідачем шкода не відшкодована. З урахуванням вищевикладеного, просить суд стягнути з [PERSON] на користь держави суму шкоди, завданої державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства в розмірі 7\~394 грн. 18 коп. та понесені судові витрати по оплаті судового збору. Представник Державної екологічної інспекції у Вінницькій області Самохвалова К.В. в судове засідання не з`явилась, надала суду заяву вх.№6617 від 16.10.2024 року про розгляд справи за відсутності їх представника. Позовні вимоги підтримують та просять суд їх задоволити. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином судовою повісткою із рекомендованим повідомленням, за зареєстрованим місцем проживання. Про причини неявки відповідач суд не повідомив, відзив суду не подав, клопотань про відкладення розгляду справи чи розгляд справи в його відсутність до суду не надійшло. Тому суд вважає, що відповідач належним чином повідомлений про день та час розгляду справи. У визначений судом строк, заперечень проти розгляду справи в спрощеному порядку до суду не надходило. З огляду на вищезазначене суд, на підставі ч.5\~ст.279 ЦПК України\~розглянув справу в порядку спрощеного позовного провадження. Відповідно до\~положень ч.2\~ст.247\~ЦПК України\~фіксування\~судового\~процесу за\~допомогою\~звукозаписувального\~технічного запису\~не\~здійснювалось. Заяви,\~клопотання:\~\~клопотання\~представника\~позивача Державної\~\~екологічної \~інспекції\~у Вінницькій\~області\~про\~участь у\~судовому\~засіданні\~в режимі\~відеоконференції,\~заяви\~представника\~позивача Державної екологічної інспекції у Вінницькій області про проведення судового засідання у їх відсутність. Судом встановлені такі фактичні обставини та зміст спірних правовідносин: Із досліджених судом письмових доказів, що є у справі: копії постанови про закриття кримінального провадження від 29 листопада 2022 року встановлено, що кримінальне провадження було внесене до ЄРДР №12022020170000154 від 20 листопада 2022 року за фактом того, що 19 листопада 2022 року о 16 год. 20 год. в полезахисній лісовій смузі між населеними пунктами с.Добрянка та с.Северинівка Могилів-Подільського району Вінницької області, який здійснив незаконну порубку одного дерева породи «дуб». Дане кримінальне провадження було закрито у зв`язку із відсутністю в діянні [PERSON] складу кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 246 КК України. З копії протоколу про адміністративне правопорушення №014807 від 18 січня 2023 року встановлено, що відносно [PERSON] головним спеціалістом відділу державного екологічного нагляду (конролю) ПЗФ лісів та рослинного світу було складено протокол про адміністративне правопорушення за ст.65-1 КУпАП. У зв`язку із тим, що 19 листопада 2022 року [PERSON] здійснив незаконну рубку в полезахисній лісовій смузі між с.Добрянка та с.Северинівка на території Ямпільської ТГ Могилів-Подільського району Вінницької області. [PERSON] було зрізано одне сухостійне дерево породи «дуб» з діаметром пня біля шийки кореня 50 см. Дозвільні документи на видалення вищевказаного дерева відсутні (а.с.4). З копії постанови про накладення адміністративного стягнення №06/004 від 23 січня 2023 року Державної екологічної інспекції у Вінницькій області встановлено, що [PERSON] за протоколом про адміністративне правопорушення №014807 від 18 січня 2023 року було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ст.65-1 КУпАП та накладено грошове стягнення у вигляді штрафу (а.с.5). З розрахунку розмірів лісопорушення та заподіяної ним шкоди у відповідності з листом ВП №1 Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області від 23.11.2022 року №7298/227/2022 в полезахисній лісовій смузі, яка розташована між с.Добрянка та с.Северинівка Могилів-Подільського району Вінницької області встановлено, що розмір шкоди незаконною рубкою дерева (сухостійне) з діаметром пня біля шийки кореня 50 см. становить 7394 грн. 18 коп. (а.с.7). З копії претензії Державної екологічної інспекції Вінницької області від 27 березня 2023 року №1166/6/23 вбачається, що [PERSON] було повідомлено про необхідність відшкодування шкоди за незаконну порубку дерев у розмірі 7394 грн. 18 коп. (а.с.6). Дослідивши та оцінивши в судовому засіданні письмові докази в їх сукупності та встановивши фактичні обставини справи, суд дійшов до наступних висновків. Статтею 13 Конституції України передбачено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах визначених цією Конституцією. Згідно з вимогами ст.ст.66,68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно дотримуватися Конституції України та законів України, не заподіювати шкоду природі, відшкодовувати завдані ним збитки. Відповідно до положень ч.1 ст.105 Лісового кодексу України порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Статтею 107 Лісового кодексу України передбачено, що підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. Відповідно до вимог п.«д» ч.1 ст.12 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» громадяни України зобов`язані компенсувати шкоду, заподіяну забрудненням та іншим негативним впливом на навколишнє природне середовище. Положеннями ч.ч.4,5 ст.68, ч.1 ст.69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» визначено, що підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відповідно до абз. 3 п. 9 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля» від 10 грудня 2004 року № 17 у справах про злочини, відповідальність за які передбачена ст. 246 КК, шкода визнається істотною, коли: були знищені певні види дерев у тій чи іншій місцевості; погіршилися породний склад, якість, захисні, водоохоронні й інші екологічні властивості лісу; виникли труднощі у відтворенні заліснення в певній місцевості; знизилась якість атмосферного повітря; змінились ландшафт місцевості, русло річки; сталась ерозія ґрунту; тощо. Якщо внаслідок незаконної порубки дерев, чагарників у лісах, захисних та інших лісових насадженнях істотна шкода не настала, винна особа за наявності до того підстав несе відповідальність за ст.ст. 64-67 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Як встановлено судом, постановою про накладення адміністративного стягнення від №06/004 від 23 січня 2023 року відповідача [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.65-1 КУпАП. Згідно фабули постанови 19 листопада 2022 року [PERSON] здійснив незаконну рубку в полезахисній лісовій смузі між с.Добрянка та с.Северинівка на території Ямпільської ТГ Могилів-Подільського району Вінницької області. [PERSON] було зрізано одне сухостійне дерево породи «дуб» з діаметром пня біля шийки кореня 50 см. Дозвільні документи на видалення вищевказаного дерева відсутні. Внаслідок порушення заподіяно шкоду за порушення природоохоронного законодавства в розмірі 7394 грн. 18 коп. Відповідно до частини 1 статті 1166 Цивільного кодексу України, майнова шкода, завдана неправомірними діями відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини. За приписами ст. 192 Цивільного кодексу України, розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна. Розмір заподіяної відповідачем шкоди в сумі 7394 грн. 18 коп. підтверджується розрахунком розмірів лісопорушення та заподіяної ним шкоди в полезахисній лісовій смузі, яка розташована між с.Добрянка та с.Северинівка Могилів-Подільського району Вінницької області, відповідно до якого вартість деревини та сума шкоди розрахована, згідно Постанови КМУ № 665 від 23.07.2008. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2 постанови від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а)наявність шкоди, б)протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. Суд вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими та доведеними, а тому завдана шкода, заподіяна незаконною рубкою дерева, в розмірі розмірі 7394 грн. 18 коп. підлягає відшкодуванню відповідачем, який її заподіяв, оскільки його дії були неправомірними, між діями і заподіяною шкодою є безпосередній причинний зв`язок, а вина [PERSON] у вчиненому доводиться постановою про накладення адміністративного стягнення від від 23 січня 2023 року №06/004. З врахуванням наведеного, суд беззаперечно встановив правомірність та обґрунтованість позовних вимог, що надає підстави для їх задоволення у повному обсязі. Відповідно ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно з платіжною інструкцією №238 від 24 червня 2024 року позивачем при поданні даної позовної заяви до суду сплачений судовий збір у сумі 3028 гривня 00 копійок. Враховуючи, що позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі, з відповідача на користь позивача необхідно стягнути сплачений при подачі позову судовий збір в сумі 3028 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved