Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-22 00:00:00

23.05.2019 до Київського районного суду м. Харкова надійшла позовна заява [PERSON] , в якій позивач, просив суд: визнати електронні торги від 02.05.2019 року які були проведені Державним підприємством «СЕТАМ» згідно до Протоколу N8 403020 проведеня електронних торгів від 02.05.2019 р., Акту про реалізацію предмета іпотеки від 07.05.2019 з реалізації квартири за адресою [ADDRESS] недійсними, припинити право власності [PERSON] на квартиру за адресою [ADDRESS] , визнати право власності [PERSON] на квартиру за адресою [ADDRESS] , витребувати квартиру за адресою: [ADDRESS] від [PERSON] на користь [PERSON] ; вирішити питання про розподіл судових витрат. В обґрунтування свої вимог позивач посилався на те, що він був власником квартири за адресою: [ADDRESS] . 02.06.2006 між позивачем та АКБ «Райффайзенбанк Україна» був укладений Договір іпотеки №PML-702/601/2006 та кредитний договір №ML-702/061/2006. Правонаступником АКБ «Райффайзенбанк Україна» є ПАТ «ОТП Банк». 12.11.2010 між ПАТ «ОТП Банк» і ТОВ «ОТП Факторинг Україна» були укладені Договір купівлі-продажу кредитного портфелю, Договір про відступлення права вимоги, згідно яких до ТОВ «ОТП Факторинг Україна» перейшло право вимоги за договором іпотеки №PML-702/601/2006 та кредитним договором №ML-702/061/2006. 13.07.2018 приватний виконавець Бабенко Д.А. відкрив виконавче провадження ВП N [NUMBER] щодо стягнення з позивача на користь ТОВ «ОТП Факторинг Україна» суми заборгованості по Кредитному договору №ML-702/061/2006. 02.05.2019 ДП «Сетам» організував та провів електронні торги з реалізації іпотечного майна - квартири за адресою [ADDRESS] , стартова ціна 496174 грн. ціна продажу 496174 грн. Об`єкт реалізації був оцінений на 20.03.2019 року - 496174 грн. Переможцем торгів був [PERSON] згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно [PERSON] зареєстрував право власності на зазначену квартиру 07.05.2019 року, підстава виникнення права власності - свідоцтво серія та номер 251 видано 07.05.2019 року видавник Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Непочатих Вікторія Володимирівна. 08.05.2019 представник позивача ознайомився з матеріалами виконавчого провадження у ПН ХМНО Непочатих В.В. , у тому числі, і з проведеною оцінкою іпотечного майна яке підлягало реалізації з електронних торгів. 09.05.2019 позивач був виселений [PERSON] з квартири [ADDRESS] в якій постійно проживав з 02.06.2006 року. Позивач стверджує, що при організації проведення торгів відповідачами бути порушені вимоги ст. 650 ЦК України, ЗУ «Про іпотеку», Порядок реалізації арештованого майна затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 №2831/5, що дозволяє вважати проведені електронні торги недійсними. Позивач зазначає, що його належним чином не було повідомлено про день та час проведення торгів та про початкову ціну продажу майна, позивач не погоджується зі звітом про оцінку майна, вказуючи, що ціна є заниженою, а також про наявність не скасованого арешту на цю квартиру, згідно ухвали Дзержинського районного суду м.Харкова від 26.01.3011 в справі №2-2440/11. Ухвалою судді Київського районного суду м. Харкова Чередник В.Є. від 28.05.2019 року відкрито загальне позовне провадження. Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 29.05.2019 року задоволено заяву про забезпечення позову. 01.07.2019 до суду надійшов відзив на позовну заяву представника ДП «Сетам», в якому представник просив відмовити в задоволенні позову. Вказав, що 02.05.2019 ДП «Сетам» були проведені електронні торги за лотом №340690 з реалізації предмета іпотеки: кватира [ADDRESS] . Представник вказав, що описка в листі-повідомленні про проведення електронних торгів жодним чином не вплинула на результат торгів та не є підставою для визнання електронних торгів недійсними, оскільки позивачу було достеменно відомо про наявність щодо нього виконавчого провадження. Підставою для визнання електронних торгів недійсними може бути лише порушення порядку їх проведення, а дії державного виконавця у виконавчому провадженні, в тому числі щодо оцінки майна мають самостійний порядок оскарження і не можуть бути підставою для визнання торгів недійсними. Позивачем не надано належних та допустимих доказів, що при проведенні електронних торгів відбулось порушення вимог порядку, ці порушення вплинули на результати торгів і права та законні інтереси позивача порушені. ДП «Сетам» виконано всі вимоги щодо купівлі-продажу майна на публічних торгах. Правові підстави для визнання недійсними електронних торгів та їх результатів, визнання недійсним акту проведення електронних торгів та державної реєстрації права власності відсутні. 24.07.2019 до суду надійшов відзив на позовну заяву приватного виконавця виконавчого округу Бабенка Д.А., в якому заперечує в повному обсязі проти позову, просить відмовити в задоволенні позову. Зазначив, що довідка від 02.11.2016 надана позивачем до позову про проживання без реєстрації у спірній квартирі не є належним доказом про його проживання станом на час вчинення виконавчих дій у квартирі за адресою: [ADDRESS] та що ця квартира є його єдиним житлом, оскільки позивач мав реєстрацію за адресою: [ADDRESS] , тому мораторій на неї не розповсюджується. ДП «Сетам» повідомило позивача про день та час проведення електронних торгів та початкову ціну продажу майна, описка, допущена в номері квартири не кореспондувала зміни самого лоту, тим більше, що позивач мав змогу її перевірити, шляхом ознайомлення з відкритою інформацією на офіційному сайті ДП«Сетам». Описка в заявці організатору електронних торгів була виправлена шляхом направлення листа від 05.04.2019 №1640 щодо адреси лоту, ДП «Сетам» було це враховано, що підтверджено інформацією з сайту ДП «Сетам», протоколом проведення електронних торгів №403020 від 02.05.2019 та відомо позивачу. З приводу оцінки вартості майна виконавець зазначає, що 20.03.2019 ним винесено постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності - СОД ФОП [PERSON] , що проводить оцінку на підставі сертифікату ФДМУ №832/16 від 25.10.2016. 28.03.2019 на адресу ПВ Бабенка Д.А. надійшов звіт про незалежну оцінку нерухомого майна, згідно якого вартість квартири за адресою: [ADDRESS] становить 496174,00 грн. Листом від 28.03.2019 №1406 позивачу було направлено повідомлення про результати оцінки майна та в судовому порядку протягом 10 днів позивачем результати оцінки майна або дії приватного виконавця оскаржені не були. Таким чином, позивач не скористався наданим йому правом на оскарження вартості майна у порядку, визначеному законом. Надана позивачем оцінка майна, проведена на його замовлення не може бути належним доказом, оскільки не призначена в межах виконавчого провадження та підготовлена без врахування відповідних нормативних вимог. Посилання на наявний та не скасований арешт і ухвали Дзержинського районного суду м.Харкова по справі №2-2440/11 не підтверджено належним чином, а відповідно до п.29 Інструкції з організації примусового виконання рішень, затвердженої Наказом МЮУ від 02.04.2012 №512/5, після реалізації арештованого майна або його передачі стягувану а рахунок погашення боргу всі арешти та заборони з майна знімаються. Виконавець також посилався на те, що стосується порушень вимог ст.58 Закону №606-XIV допущених виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених цим законом, щодо визначення вартості чи оцінки майна до призначення прилюдних торгів, то такі дії виконавця підлягають оскарженню в порядку, передбаченому законом. Для визнання електронних торгів недійсними, які є правочином в розумінні ст.ст. 293 та 215 ЦК України необхідно встановити порушення саме вимог порядку. Натомість дії виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставами для визнання прилюдних торгів недійсними. Таким чином, позивач повинен довести належними та допустимими доказами, що відбулось порушення вимог порядку при проведенні електронних торгів, ці порушення вплинули на результати торгів, права та законні інтереси позивача порушені. Жодних доказів на підтвердження своїх доводів про визнання електронних торгів недійсними позивач не надав та не обґрунтував які описані ним порушення вплинули на результат торгів та як це порушило його права, також відсутні підстави для витребування майна від добросовісного набувача. 06.08.2019 від позивача надійшла відповідь на відзив, в якому позивач стверджує, що в результаті порушення процедури проведення публічних торгів було порушено його право взяти участь в цих торгах, а відповідач [PERSON] за реальну ринкову вартість не придбав би цю квартиру. 08.08.2019 до суду надійшов відзив на позовну заяву [PERSON] , в якому він просив суд відмовити в задоволенні позову. Посилався на те, що 01.04.2019 було опубліковано повідомлення у засобах масової інформації про проведення електронних торгів, що підтверджується витягом з сайту ДП «Сетам», іпотекодавця було повідомлено листом про день та час торгів, на які була виставлена саме 122 квартира, навіть якщо і була в заявці описка, то вона була своєчасно виправлена. 02.05.2019 в рамках виконавчого провадження [NUMBER] приватного виконавця Бабенко Д.А. через систему електронних торгів арештованого майна СЕТАМ відбулися електронні торги з реалізації іпотечного майна лот №340690. Організатор торгів здійснив внесення інформації про арештоване майно у повній відповідності до приписів пункту 2 розділу ІІ Порядку реалізації арештованого майна. Позивачем не надано доказів того, що будь-хто з ймовірних покупців був готовий викупити це майно за вищою ціною, ніж воно було продано. Продаж було здійснено на аукціоні, отже майно було продано за ринковою ціною, яка визначилась учасниками аукціону. Наявність не скасованого арешту не є перешкодою для його продажу через систему електронних торгів арештованим майном Сетам. 15.10.2019 представником відповідача [PERSON] адвокатом Боровик О.М. було подано до суду відзив, в якому викладено заперечення проти позову та доводи аналогічні відзиву [PERSON] 25.10.2019 ухвалою Київського районного суду м.Харкова в задоволенні клопотання про зустрічне забезпечення - відмовлено. Ухвалою Київського районного суду м.Харкова 02.12.2019 призначено у справі судову оціночно-будівельну експертизу, зупинено провадження у справі. Ухвалою Харківського апеляційного суду від 15.01.2020 скасовано вищевказану ухвалу, справу направлено до Київського районного суду м.Харкова для продовження розгляду. 19.02.2020 ухвалою Київського районного суду м.Харкова задоволено клопотання відповідача про витребування доказів. 19.02.2020 ухвалою Київського районного суду м.Харкова задоволено клопотання позивача про призначення експертизи, провадження у справі зупинено. Ухвалою Харківського апеляційного суду від 18.06.2020 вказану ухвалу змінено, в частині поставлених експерту питань. Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу справ між суддями Київського районного суду м.Харкова від 07.09.2020 вказана справа розподілена в провадження судді [PERSON] 29.12.2020 до суду надійшло повідомлення про неможливість надання висновку з ННЦ «ІСЕ ім..засл.проф.М.С. Бокаріуса». 06.03.2020 до суду надійшли матеріали зведеного виконавчого провадження [NUMBER] на виконання ухвали про витребування доказів. 22.09.2021 після звільнення судді [PERSON] у відставку цивільна справа надійшла в провадження судді Губської Я.В. 10.11.2021 провадження у справі поновлено, призначено підготовче судове засідання. Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 21.03.2023 закрито підготовче провадження у справі, призначено до розгляду по суті в судове засідання. 19.10.2023 ухвалою Київського районного суду м.Харкова відмовлено позивачу в зупиненні провадження по справі. Позивач, представник позивача в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, причини неявки суду не повідомили, за таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу за їх відсутності. Представник відповідача ДП «Сетам», відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилися, в поданому відзиві та заяві просили про розгляд справи за їх відсутності. Відповідач ПВ Бабенко Д.А. , третя особа в судове засідання не з`явились, повідомлялись про час та місце слухання справи належним чином, причини неявки суду не відомі. Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи (ч.2 ст.372 ЦПК України). Крім того, суд наголошує, що відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. При вирішенні даного питання суд також враховує строки розгляду даної справи в суді. Така правова позиція викладена Верховний Судом у постанові від 24 січня 2018 року у справі №907/425/16. Крім того, відповідно до ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ як джерело права Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини. Згідно з ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 (надалі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Відповідно до ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося, оскільки сторони не з`явилися у судове засідання. Дослідивши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду спору по суті, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутність сторін, враховуючи строки розгляду справи. Суд встановив такі фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. За інформацією Державного реєстру речових прав на нерухоме майно відповідач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] на підставі свідоцтва свідоцтва № [NUMBER] виданого 07.05.2019 приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Непочатих В.В. Попереднім власником вказаної квартири є позивач, [PERSON] , що підтверджено копією договору купівлі-продажу квартири від 02.06.2006, посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Бінус О.О. за р.№1058.(а.с.9-12 т.с.1) Згідно наданих позивачем доказів, 02.06.2006 між позивачем та АКБ «Райффайзенбанк Україна» був укладений Договір іпотеки №PML-702/601/2006 та кредитний договір №ML-702/061/2006. Правонаступником АКБ «Райффайзенбанк Україна» є ТОВ «ОТП Факторинг Україна». 13.07.2018 ПВ ВО Бабенко Д.А. відкрив виконавче провадження ВП N [NUMBER] щодо стягнення з [PERSON] на користь ТОВ «ОТП Факторинг Україна» суми заборгованості по Кредитному договору №ML-702/061/2006. 02.05.2019 ДП «Сетам» організував та провів електронні торги з реалізації іпотечного майна - квартири за адресою [ADDRESS] , стартова ціна 496174 грн. ціна продажу 496174 грн. Об`єкт реалізації був оцінений на 20.03.2019 року - 496174 грн. Переможцем торгів був [PERSON] згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно [PERSON] зареєстрував право власності на зазначену квартиру 07.05.2019 року, підстава виникнення права власності - свідоцтво серія та номер 251 видано 07.05.2019 року видавник Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Непочатих Вікторія Володимирівна. Вказані обставини підтверджені належними доказами та не заперечуються сторонами. Позивач, звертаючись до суду з даним позовом стверджує, що при організації проведення торгів відповідачами бути порушені вимоги ст. 650 ЦК України, ЗУ «Про іпотеку», Порядок реалізації арештованого майна затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 №2831/5, тому просить визнати проведені електронні торги недійсними. З матеріалів справи вбачається, що 13.07.2018 ПВ ВО Х/о Бабенко Д.А. відкрив виконавче провадження ВП N [NUMBER] щодо стягнення з [PERSON] на користь ТОВ «ОТП Факторинг Україна» суми заборгованості на підставі виконавчих листі Московського районного суду м.Харкова по справі №643/17249/14-ц. 13.07.2018 та 16.07.2018 ПВ ВО Х/о Бабенко Д.А. прийнято постанови про арешт майна боржника. Відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію обтяження, на підставі постанови ПВ ВО Х/о Бабенко Д.А. 16.07.2018 накладено обтяження на квартиру [PERSON] за адресою: [ADDRESS] . Згідно акту приватного виконавця, за підписом понятих, від 16.07.2018 у ВП [NUMBER] було здійснено виїзд за адресою за адресою: [ADDRESS] . Постановою ПВ ВО Х/о Бабенко Д.А. від 01.08.2018 про опис та арешт майна боржника здійснено опис майна [PERSON] за адресою: [ADDRESS] . Згідно відомостей Реєстру територіальної громади від 27.07.2018, на запит приватного виконавця місце проживання боржника [PERSON] на час виконавчих дій було зареєстровано за адресою: [ADDRESS] , відомості про його реєстрацію за адресою: [ADDRESS] - відсутні. Таким чином, є непідтвердженим посилання позивача на його реєстрацію та проживання адресою: [ADDRESS] . З копії матеріалів зведеного виконавчого провадження відносно боржника [PERSON] (а.с.29-173 т.с.3)листи приватним виконавцем надсилалися боржникові за зареєстрованим місцем проживання, таким чином, його сповіщено належним чином. Відомості про мешкання позивача адресою: [ADDRESS] у довідці від 2016 року КП «ЖКС» не спростовують висновків суду з цього приводу. З матеріалів виконавчого провадження також вбачається, що приватним виконавцем вчинювалися дії, направлені на відшукання рухомого та нерухомого майна, з метою забезпечення виконання рішення суду. 20.03.2019 постановою про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні [NUMBER] замінено оцінювача ФОП [PERSON] на СОД ФОП [PERSON] , які сформульовано таке питання для вирішення: визначити, для проведення електронних торгів, початкову ціну продажу описаного за арештованого, постановою про опис та арешт майна боржника у ЗВП [NUMBER] від 01.08.2018 майна: 4-кімнатна квартира, загальною площею 83,0 кв.м., розташована за адресою: [ADDRESS] . Згідно звіту про оцінку майна СОД ФОП [PERSON] станом на 20.03.2019, величина початкової вартості вказаної квартири, отримана в результаті незалежної оцінки - 496174,00 грн.(а.с.105 т.с.3) Суд зазначає, що вказана оцінка майна протягом судового розгляду не спростована належними та допустимими доказами. Крім того, суд погоджується з твердженням приватного виконавця у відзиві, що позивач [PERSON] не був позбавлений можливості своєчасно оскаржити вищезазначений звіт оцінювача у встановленому законом порядку. Причини неотримання кореспонденції за місцем реєстрації позивачем не зазначені. 28.03.2019 приватним виконавцем було сформовано заявку на реалізацію арештованого майна ДП «СЕТАМ». Судом вбачається, що у вказаній заявці(а.с.130 т.с.3) наявна описка в номері квартири за адресою: [ADDRESS] , однак листом від 05.04.2019 №1640, інформація до вказаної заявки була уточнена.(а.с.131 т.с.3) 01.04.2019 внесено інформаційне повідомлення про електронні торги. 02.05.2019 протоколом №340690 проведення електронних торгів визначено переможця на квартири загальною площею загальною площею 83,0 кв.м., розташована за адресою: [ADDRESS] . Торги відбулись, переможцем став [PERSON] , який 05.06.2019 на рахунок обліку депозитних сум приватного виконавця сплатив грошові кошти в розмірі 471365,30 грн. та гарантійний внесок 24808,70 на.рахунок організатора торгів. 07.05.2019 державним виконавцем складено акт про реалізацію предмета іпотеки, складено повідомлення про перерахування переможцем електронних торгів коштів за придбане майно. Після проведення вказаних торгів, приватним виконавцем було виведено зі зведеного провадження за закінчено виконання ВП№56776112 на підставі п.9 ст. 39 ЗУ «Про виконавче провадження»-фактичне виконання в повному обсязі рішення згідно з виконавчим документом, знято арешти, припинено розшук майна боржника, повідомлено [PERSON] про наявність надмірно стягнутих коштів у розмірі 23887,98 грн. Умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню в разі невиконання їх у добровільному порядку регламентуються Законом України «Про виконавче провадження». Згідно зі статтею 1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню. Статтею 48 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації. Відповідно до частини третьої статті 57 Закону України «Про виконавче провадження» у разі якщо сторони виконавчого провадження не дійшли згоди щодо визначення вартості майна, визначення вартості майна боржника здійснюється виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для проведення оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання. Аналіз положень Закону України «Про виконавче провадження» свідчить про те, що вони не встановлюють порядку та правил проведення прилюдних торгів, а лише закріплюють, як і стаття 650 ЦК України, такий спосіб реалізації майна як його продаж на прилюдних торгах і відсилають до інших нормативно-правових актів, якими повинен визначатися порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого майна. Примусова реалізація заставленого майна як стадія виконавчого провадження є сукупністю правовідносин (урегульованих Законом України «Про виконавче провадження», ЦК України та іншими нормативно-правовими актами), що в процесі примусового виконання виникають і реалізуються між органами й посадовими особами, які здійснюють примусову реалізацію судових рішень, та особами, які беруть участь у виконавчому провадженні чи залучаються до проведення виконавчих дій відповідно до Закону. Порядок підготовки та реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів регулювалось на час спірних правовідносин Законом України «Про виконавче провадження» від 02.06.2016 року № 1404-VІІІ, Законом України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України 29.09.2016 №2831/5. Відповідно до частин першої-другої статті 61 Закону України «Про виконавче провадження» реалізація арештованого майна здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Електронні торги - продаж майна на прилюдних торгах за принципом аукціону або на комісійних умовах засобами системи електронних торгів через Веб-сайт, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну. З цього можна зробити висновок, що до електронних торгів застосовується положення законодавства щодо прилюдних торгів. Правова природа процедури реалізації майна на прилюдних торгах полягає у продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів. Ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акту проведення прилюдних торгів - це оформлення договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто правочин. Відповідно до частини першої статті 650 ЦК України особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства. За договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму (частина перша статті 655 ЦК України). Частиною четвертою статті 656 ЦК України встановлено, що до договору купівлі-продажу на біржах, конкурсах, аукціонах (публічних торгах), договору купівлі-продажу валютних цінностей і цінних паперів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. З аналізу змісту частини першої статті 650, частини першої статті 655 та частини четвертої статті 656 ЦК України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на прилюдних торгах є різновидом договору купівлі-продажу. Сторонами договору купівлі-продажу є продавець і покупець. При цьому, ч.ч. 1, 3 ст. 215 ЦК України визначено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу, відповідно до яких, зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також моральним засадам суспільства; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним; правочин, що вчиняється батьками (усиновлювачами), не може суперечити правам та інтересам їхніх малолітніх, неповнолітніх чи непрацездатних дітей. Отже, враховуючи, що відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, установлених ч. ч. 1 - 3, 5, 6 ст. 203 Цивільного кодексу України, зокрема, у зв`язку з невідповідністю змісту правочину вимогам цього Кодексу та іншим актам цивільного законодавства. Також слід зазначити, що підставою для визнання прилюдних торгів недійсними є наявність не лише порушень вимог закону при проведенні прилюдних торгів: правил, які визначають процедуру підготовки, проведення торгів (розділ 3); правил, які регулюють сам порядок проведення торгів (розділ 5); правил, які стосуються оформлення кінцевих результатів торгів (розділ 8), а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює. Отже, не лише недотримання норм закону під час проведення прилюдних торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, є способом захисту та підставою для визнання прилюдних торгів недійсними. Тобто для визнання судом електронних торгів недійсними необхідним є: наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду. Ураховуючи, що відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, такий правочин може визнаватися недійсним в судовому порядку з підстав, встановлених частиною першою статті 215 ЦК України. Зокрема, Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 30 вересня 2916 року за № 1301/29431 (далі - Порядок № 2831/5), визначено, що електронні торги - це продаж майна за допомогою функціоналу центральної бази даних системи електронних торгів, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну. Крім того, згідно з Порядком, арештоване майно (далі - майно) - рухоме або нерухоме майно боржника (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та цінних паперів), на яке звернено стягнення і яке підлягає примусовій реалізації. Організація електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) - вчинення Організатором заходів із супроводження програмного та технічного забезпечення центральної бази даних системи електронних торгів, збереження та захисту даних, що містяться у ній, обслуговування цієї системи, забезпечення її постійної роботи та доступу користувачів до неї, публікації повідомлень про безоплатне передання нереалізованого конфіскованого майна, забезпечення збереження майна і виконання інших функцій, передбачених цим Порядком; Проведення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) - вчинення Оператором заходів щодо реалізації арештованого майна, які полягають у відображенні процедури проведення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) і виконанні інших функцій, передбачених цим Порядком; Таким чином, цим Порядком передбачено правила, що визначають процедуру підготовки, проведення торгів, правила, які регулюють сам порядок проведення торгів, та правила щодо оформлення результатів торгів. Порядок проведення електронних торгів врегульовано розділом V Порядку № 2831/5, нормами якого передбачено, зокрема, що електронний аукціон розпочинається у визначений в інформаційному повідомленні про електронний аукціон день. Усі учасники, що були зареєстровані Організатором, мають он-лайн доступ до перебігу електронних торгів. Учасники висувають свої цінові пропозиції щодо лота. Цінова пропозиція подається через Веб-сайт з кроком підвищення ставки, зазначеним у повідомленні про електронні торги. Перша цінова пропозиція має дорівнювати стартовій ціні лота. Кожна наступна цінова пропозиція може бути подана учасником лише після перевищення його цінової пропозиції іншим учасником та має містити ціну, що на встановлений Організатором крок вища за попередню. Моментом подання цінової пропозиції вважається зафіксований Системою момент отримання цінової пропозиції. Зареєстрований учасник може у будь-який момент електронних торгів зробити відповідну цінову пропозицію. В особистому кабінеті є розділ з активними на цей момент електронними аукціонами, у яких бере участь учасник. Для таких аукціонів вказуються такі відомості: інформація про перебіг електронного аукціону, зокрема поточна цінова пропозиція, перелік цінових пропозицій, особлива ставка учасника та її перевищення при звичайному перебігу, наявність особливих ставок інших учасників, час закінчення аукціонів. Інформація про перебіг електронних аукціонів оновлюється одразу після внесення одним із учасників наступної цінової пропозиції або подання учасником особливої ставки купівлі лота. Переможцем електронних торгів визнається учасник, від якого на момент завершення електронних торгів надійшла найвища цінова пропозиція (при звичайному перебігу торгів або через особливу ставку). Якщо один із учасників запропонував придбати майно за стартовою ціною і пропозицій щодо купівлі майна від інших учасників не надійшло, майно продається за стартовою ціною. Порядок оформлення результатів електронних торгів врегульовано розділом VІІІ Порядку № 2831/5, нормами якого передбачено, зокрема, що після закінчення електронних торгів (закінчення строку аукціону з урахуванням його можливого продовження) на Веб-сайті відображаються відомості про завершення електронних торгів. Не пізніше наступного робочого дня Система автоматично формує та розміщує на Веб-сайті протокол електронних торгів за лотом. До протоколу вноситься така інформація: дата і час початку та завершення електронних торгів; реєстраційний номер лота; назва лота; стартова ціна та ціна продажу лота, цінові пропозиції учасників, особливі ставки купівлі лота учасників, якщо вони мали місце; сума сплаченого гарантійного внеску; розмір винагороди за організацію та проведення електронних торгів, яку повинен сплатити переможець електронних торгів, та реквізити рахунку для її сплати; відомості про переможця електронних торгів (унікальний реєстраційний номер учасника, прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - переможця торгів, найменування юридичної особи, якщо переможцем є юридична особа); дата, до якої переможець електронних торгів повинен повністю сплатити ціну лота; реквізити рахунку відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця), на який необхідно перерахувати кошти за придбане майно. Не пізніше наступного робочого дня Система розміщує аналогічний протокол електронних торгів за лотом з повною інформацією про переможця електронних торгів в особистому кабінеті переможця. У протоколі зазначаються серія та номер документа, що посвідчує фізичну особу - переможця, місце проживання та номер контактного телефону (за наявності). У разі якщо переможцем електронних торгів є юридична особа, зазначаються її код за ЄДРПОУ, місцезнаходження та номер контактного телефону (за наявності). До протоколу електронних торгів можуть бути внесені й інші відомості. Протокол електронних торгів підписується Організатором та не пізніше наступного робочого дня з дня формування Системою розміщується у відповідному особистому кабінеті відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця). У разі якщо належна до сплати сума (у тому числі винагорода за організацію та проведення електронних торгів) від переможця електронних торгів не зарахована на рахунок одержувача у десятиденний строк або в інший строк, визначений абзацом одинадцятим пункту 1 розділу Х цього Порядку, з дня проведення електронних торгів, гарантійний внесок йому не повертається, а переможцем електронних торгів визнається учасник, який запропонував ціну, що була перед ціною, запропонованою переможцем, що не сплатив належної грошової суми за придбане майно. При цьому попередні цінові пропозиції переможця, що не сплатив належної грошової суми за придбане майно, не враховуються. У цьому разі Організатор вносить відповідні відомості до Системи й засобами Системи формує новий протокол електронних торгів, який повинен містити, крім інформації, зазначеної в пункті 1 цього розділу, також інформацію про невнесення попередньо визначеним переможцем (переможцями) електронних торгів належної грошової суми в строки, передбачені пунктом 1 розділу X цього Порядку, та про визнання наступного учасника цих електронних торгів новим переможцем електронних торгів. Цей протокол розміщується Системою на Веб-сайті, в особистому кабінеті наступного учасника цих електронних торгів, визначеного новим переможцем електронних торгів, та особистому кабінеті відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця), яким майно передано на реалізацію. У разі невнесення наступним учасником, визначеним новим переможцем електронних торгів у формі аукціону, усієї належної грошової суми в установлені пунктом 1 розділу X цього Порядку строки відповідні дії повторюються для наступного учасника, що визначається згідно з абзацами першим, третім цього пункту. Порядок розрахунків за придбане на електронних торгах майно та перехід права власності врегульовано розділом Х Порядку № 2831/5, нормами якого передбачено, зокрема, що на підставі копії протоколу переможець електронних торгів протягом десяти банківських днів з дня визначення його переможцем здійснює розрахунки за придбане на електронних торгах майно в такому порядку: зазначена в протоколі електронних торгів сума коштів, яка дорівнює різниці між ціною продажу придбаного лота і сумою винагороди за організацію та проведення електронних торгів за цим лотом, перераховується переможцем на рахунок відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця); сума гарантійного внеску, зарахованого на рахунок Організатора, визнається частиною оплати переможцем придбаного ним на електронних торгах майна та розподіляється Організатором відповідно до пункту 2 розділу III цього Порядку; різниця між сумою гарантійного внеску та сумою винагороди за організацію та проведення електронних торгів перераховується переможцем на рахунок Організатора у разі, якщо майно реалізовано за ціною, вищою від стартової. При перерахуванні коштів за придбане майно переможець зобов`язаний зазначати в розрахунковому документі номер лота, за яким здійснюється оплата. У разі якщо кошти за придбане на електронних торгах майно надійшли з порушенням строків, встановлених абзацом першим цього пункту, або переможцем здійснено неповний розрахунок за придбане майно, кошти підлягають поверненню протягом семи робочих днів з дня їх зарахування на рахунок. Виконавець зобов`язаний повідомити Організатора про перерахування переможцем електронних торгів коштів за придбане майно не пізніше наступного робочого дня з дня надходження коштів на рахунок відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) через особистий кабінет. У разі ненадходження всієї належної грошової суми на рахунок відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) у строки, визначені пунктом 1 цього розділу, відділ державної виконавчої служби (приватний виконавця) не пізніше наступного робочого дня через відповідний особистий кабінет повідомляє Організатора про несплату переможцем електронних торгів належної грошової суми за придбане майно, що є підставою для вжиття відповідних заходів Організатором згідно з пунктом 3 розділу VIIІ цього Порядку. Здійснити дії, передбачені пунктом 3 розділу VIIІ цього Порядку, Організатор також має право у разі несплати переможцем суми додаткової винагороди чи письмового звернення переможця із повідомленням про відмову сплатити додаткову винагороду. У разі зупинення електронних торгів (за винятком зупинення через наявність технічних підстав) після завершення електронних торгів переможець має право відмовитись від сплати за придбане на електронних торгах майно. У такому випадку йому повертається гарантійний внесок. Інші учасники зупинених електронних торгів мають право на повернення гарантійного внеску за умови звернення до Організатора із письмовою заявою. Гарантійний внесок переможця електронних торгів зараховується до ціни продажу в рахунок сплати винагороди за організацію та проведення електронних торгів. Іншим учасникам внесена сума гарантійного внеску повертається протягом трьох робочих днів після отримання від виконавця повідомлення про повний розрахунок переможця електронних торгів за придбане майно. У разі набрання законної сили судовим рішенням щодо визнання електронних торгів недійсними гарантійний внесок підлягає поверненню переможцю електронних торгів протягом трьох робочих днів з дня надходження відповідного рішення на адресу Організатора. Гарантійний внесок не повертається учаснику, який був визнаний переможцем електронних торгів, але не вніс усієї належної грошової суми в строки, передбачені пунктом 1 цього розділу, або не підписав та не надіслав протокол з продажу предмета іпотеки у строки, передбачені пунктом 2 розділу VIІ цього Порядку. Після повного розрахунку переможця за придбане майно (у тому числі сплати винагороди за організацію та проведення електронних торгів) на підставі протоколу про проведення електронних торгів та платіжного документа, що підтверджує сплату додаткової винагороди за організацію та проведення електронних торгів (у випадку, якщо майно реалізувалося за ціною, вищою стартової), виконавець протягом п`яти робочих днів складає акт про проведені електронні торги. Державний виконавець додатково затверджує акт про проведені електронні торги у начальника відділу, якому він безпосередньо підпорядкований. Начальник відповідного відділу державної виконавчої служби має затвердити акт про проведені електронні торги не пізніше наступного робочого дня після його подання виконавцем. Приватний виконавець самостійно затверджує акт про проведені електронні торги шляхом його підписання та скріплення печаткою приватного виконавця. В акті про проведені електронні торги зазначається така інформація: ким, коли і де проводилися електронні торги; стисла характеристика реалізованого майна; прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - переможця електронних торгів, серія та номер документа, що посвідчує її особу, місце проживання (у разі якщо переможцем електронних торгів є юридична особа, зазначаються її найменування, місцезнаходження та код за ЄДРПОУ); сума, внесена переможцем електронних торгів за придбане майно; прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи (найменування юридичної особи) - боржника, її місце проживання (місцезнаходження); дані про правовстановлювальні документи, що підтверджують право власності боржника на майно; номер лота реалізованого майна. Підписаний та скріплений печаткою приватного виконавця або затверджений начальником відділу державної виконавчої служби акт виконавець видає або надсилає переможцеві електронних торгів не пізніше наступного робочого дня з дня його затвердження. Копія акта надсилається стягувачу, боржнику та через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) Організатору. Приватний виконавець самостійно формує і перевіряє заявку та документи щодо передання майна на реалізацію на відповідність вимогам законодавства та після встановлення відповідності документів таким вимогам підписує (за допомогою кваліфікованого електронного підпису із застосуванням засобів кваліфікованого електронного підпису, які мають вбудовані апаратно-програмні засоби, що забезпечують захист записаних на них даних від несанкціонованого доступу, від безпосереднього ознайомлення із значенням параметрів особистих ключів та їх копіювання або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу І цього Порядку) заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її разом із документами, передбаченими абзацами четвертим-восьмим пункту 3 розділу ІІ цього Порядку, в електронному вигляді через особистий кабінет приватного виконавця для внесення інформації про проведення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) до Системи. Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства Організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець). Організатор перевіряє повноту заповнення заявки. У разі невідповідності заявки вимогам, передбаченим пунктом 2 цього розділу, Організатор через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) повідомляє начальника відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) про необхідність усунення недоліків протягом трьох робочих днів. Отже, державний (приватний) виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення електронних торгів, а самі електронні торги з реалізації рухомого майна організовує і проводить організатор електронних торгів У постанові Великої Палати Верховного Суду від 07 липня 2020 року в справі № 438/610/14-ц (провадження № 14-577цс19) зазначено, що процедура реалізації майна на прилюдних торгах полягає у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця-учасника прилюдних торгів за плату. Така процедура полягає в укладенні та виконанні договору купівлі-продажу. На підтвердження його укладення складається відповідний протокол, а на підтвердження виконання з боку продавця - акт про проведені прилюдні торги (висновки Верховного Суду України, викладені у постановах від 24 жовтня 2012 року у справі № 6-116цс12 та від 13 лютого 2013 року у справі № 6-174цс12 і Великої Палати Верховного Суду у постанові від 23 жовтня 2019 року у справі № 922/3537/17). Таким чином, як вже вказувалося судом, головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути встановлені й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. Тобто для визнання судом електронних торгів недійсним необхідним є: наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду. Отже, підставою для пред`явлення позову про визнання прилюдних торгів недійсними є наявність порушення норм закону при проведенні торгів водночас із порушенням прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює. На думку суду здійснення виконавчого провадження з дотриманням принципу відкритості впливає на забезпечення іншої засади такої діяльності - права на оскарження рішень, дій чи бездіяльності державних чи приватних виконавців, зокрема рішень інших призначених учасників виконавчого провадження. У Постанові Верховного Суду від 08 грудня 2022 року по справі № 360/694/21 провадження № К/9901/20996/21 викладено правовий висновок із застосування норми права у подібних правовідносинах: Статтею 57 Закону № 1404-VIII обумовлено, що визначення вартості майна боржника здійснюється за взаємною згодою сторонами виконавчого провадження. У разі якщо сторони виконавчого провадження, а також заставодержатель у 10-денний строк з дня винесення виконавцем постанови про арешт майна боржника не досягли згоди щодо вартості майна та письмово не повідомили виконавця про визначену ними вартість майна, виконавець самостійно визначає вартість майна боржника. Звіт про оцінку майна має бути складений не раніше дати винесення постанови про арешт такого майна. У разі якщо сторони виконавчого провадження не дійшли згоди щодо визначення вартості майна, визначення вартості майна боржника здійснюється виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для проведення оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання. У разі якщо визначити вартість майна (окремих предметів) складно, виконавець має право залучити суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для проведення оцінки майна. Виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем. У відповідності до правової позиції Верховного Суду, що викладено у постанові Верховного Суду України від 29.11.2017 року у справі № 668/5633/14-ц, у постанові ВС від 22.07.2020 року у справі №750/2447/18, для визнання судом електронних торгів недійсними необхідним є: наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду. Тобто, для визнання судом електронних торгів недійсними необхідним є: наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду. Таким чином, правова природа продажу майна з електронних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Порядком реалізації арештованого майна (надалі - Порядок), затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 № 2831/5. Згідно зі ст.12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Відповідно до роз`яснень Великої Палати Верховного суду у постанові №914/881/17 від 13.03.2018 року, звіт про оцінку майна не створює жодних правових наслідків для учасників правовідносин з оцінки майна, а лише відображає та підтверджує зроблені суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання висновки і його дії щодо реалізації своєї практичної діяльності. Звіт про оцінку майна є результатом практичної діяльності фахівця-оцінювача з визначених питань і не може вважатися юридичним актом, нормативно-правовим актом, чи актом ненормативного характеру (індивідуальним актом) будь-якого державного чи іншого органу або уповноваженої ним особи. Отже, встановлена правова природа звіту про оцінку майна унеможливлює здійснення судового розгляду щодо застосування до нього наслідків, пов`язаних зі скасуванням юридичних актів чи визнанням недійсними правочинів. У відповідності до постанови Великої Палати Верховного суду від 20.03.2019 року, визначення вартості майна боржника є процесуальною дією державного виконавця (незалежно від того, яка конкретно особа - сам державний виконавець чи залучений ним суб`єкт оціночної діяльності, вчинила відповідні дії) щодо примусового виконання на підставі виконавчих документів. Отже, оскаржити оцінку майна можливо в порядку оскарження рішень та дій виконавців. Згідно зі ст.447 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи. Відповідно до ч.8 ст.19 Закону України «Про виконавче провадження» боржник зобов`язаний сумлінно користуватися усіма наданими їм правами з метою забезпечення своєчасного та в повному обсязі вчинення виконавчих дій. Перш за все суд зазначає, що посилання позивачів як підставу позову на реалізацію майна з електронних торгів за ціною, значно нижчою від ринкової, суд оцінює критично, оскільки [PERSON] є боржником у виконавчому провадженні, й неодноразово Верховний Суд України у власних постановах, зокрема № 6-116цс12, №6-174цс12, №6-547цс16 , 6-2677цс16 висловлював правові висновки, що порушення, допущені державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом України «Про виконавче провадження», до призначення прилюдних торгів, у тому числі щодо відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, визначення вартості чи оцінки майна тощо, підлягають оскарженню в порядку, передбаченому цим Законом України «Про виконавче провадження» (ст. 57 Закону). Отже, дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними. Судом вбачається, що позивач [PERSON] не скористався своїм правом та не оскаржив звіт про незалежну оцінку вартості спірної квартири, Ринкова ціна -ціна, за якою товари(роботи, послуги) передаються іншому власнику за умови, що продавець бажає передати такі товари (роботи, послуги), а покупець бажає їх отримати на добровільній основі, обидві сторони є взаємно незалежними юридично та фактично, володіють достатньою інформацією про такі товари (роботи, послуги), а також ціни, які склалися на ринку ідентичних (а за їх відсутності однорідних) товарів (робіт, послуг) у порівняних економічних (комерційних) умовах. Спірне майно було продане за системою електронних торгів. Відповідно до частини першої статті 61 Закону України "Про виконавче провадження" (надалі Закон № 1404-УШ), реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Система проведення електронних торгів є відкритою в доступі для кожної особи, й розділом ІV Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 № 2831/5, Веб-сайт функціонує у цілодобовому режимі та забезпечує автоматичну можливість безперервної та безперешкодної реєстрації учасників. Згідно із ч. 1 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підстави своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог ст.ст. 77-80 Цивільного процесуального кодексу України. Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1 ст. 76 Цивільного процесуального кодексу України). Відповідно до ч. 1 ст. 77 Цивільного процесуального кодексу України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Таким чином, належними вважатимуться докази, які обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення сторін або мають інше значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Вони мають належати до складу підстав позову або підстав заперечень проти нього і характеризуватися значущістю для визначення спірних правовідносин та зумовленістю цих фактів нормами матеріального права. Із змісту протоколу проведення електронних торгів №403020 від 02.05.2019 року, вбачається, що при стартовій ціні продажу 496174,00 гривень, ціна продажу 471365,30 грн. При цьому переможцем торгів став учасник 17 ( [PERSON] ), котрий запропонував в ході відкритих електронних торгів ціну 471365,30 гривень - найвищу цінову пропозицію. А тому очевидно, що саме визначена на замовлення приватним виконавцем експертом оцінювачем ціна спірного майна, згідно з звітом СОД ФОП [PERSON] від 20.03.2019 року є наближеною до ціни реалізації майна на відкритих електронних торгах 02.05.2019 року. Верховний Суд України у постанові від 13.04.2016 у справі № 6-2988цс15 дійшов наступного правового висновку: "головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результати торгів, тобто не тільки недотримання норм закону під час проведення прилюдних торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними". З огляду на викладене, проаналізувавши наявні в матеріалах справи докази, діючи в межах заявлених позовних вимог, суд дійшов висновку про відсутність порушень порядку проведення електронних торгів на момент вчинення такого правочину. При цьому також матеріали справи не містять та позивачем не надано належних і допустимих доказів існування обставин, які б свідчили про порушення його прав і законних інтересів при проведенні електронних торгів з реалізації арештованого, в тому числі щодо зменшення під час оцінки вартості зазначеного майна. Доводи позивача про реалізацію спірного майна за заниженою ціною, є неспроможними, оскільки в разі, якщо сторони виконавчого провадження не згодні з результатами оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в окремий, передбачений Законом України «Про виконавче провадження», спосіб. Як зазначено вище, дії державного виконавця при здійсненні своїх повноважень до призначення прилюдних торгів, зокрема щодо оцінки майна, не стосуються правил проведення прилюдних торгів, а відтак не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними. Позивач не надав доказів на підтвердження наявності порушень, які могли вплинути на результати торгів, тобто не довів порушення його прав і законних інтересів, за доводами, які вказані в позовних вимогах. Доводи позивача про те, що оцінка майна, реалізованого на торгах є невідповідною, або що були порушені вимоги щодо організації та проведення аукціону, не є обґрунтованими, а лише голослівними та такими, що спростовуються наявними матеріалами справи, а тому у задоволенні позовних вимог суд відмовляє за недоведеністю. На підставі наведеного

Outcome: dismissed