Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-22 00:00:00

Позивачка [PERSON] (через свого представника - адвоката Каланжова В.І.) звернулася до Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області з позовом до [PERSON] про розірвання шлюбу. В обґрунтування позовних вимог позивачка зазначає, що від шлюбу вони мають малолітню доньку - [PERSON] , [INFO] , яка проживає разом із позивачкою. Сімейне життя між нею та відповідачем не склалось, їх стосунки на протязі років поступово погіршились, що в подальшому призвело до неможливості їх продовження та фактичне їх припинення. Тобто, фактично на сьогоднішній день шлюбно-сімейні відносини між ними вже припинені, а шлюб має лише формальний характер. Вважає, що їх сім`я розпалась і зберегти шлюб немає сенсу, оскільки примирення між ними неможливе. Ухвалою суддя Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 26.06.2024 позовну заяву направлено за підсудністю до Деснянського районного суду м.Києва. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.07.2024 року справу передано для розгляду головуючому-судді Панченко О.М. Ухвалою судді Деснянського районного суду м.Києва від 29.07.2024 року позовну заяву прийнято до свого провадження та постановлено розгляд справи здійснювати у порядку спрощеного позовного провадження із викликом сторін. Позивачка та її представник в судове засідання не з`явилися, від представника через «Електронний суд» надійшла заява про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримують у повному обсязі та просять їх задовольнити. Відповідач в судове засідання не з`явився, належним чином повідомлявся про день та час розгляду справи, відзив на позов до суду не подав. Вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] підлягають задоволенню з наступних підстав. Як встановлено судом та вбачається з матеріалів справи, у відповідності до свідоцтва про шлюб [PERSON] та [PERSON] , зареєстрували шлюб 21 липня 2018 року, місце реєстрації - Шевченківський районний у місті Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис № 1346. Прізвище дружини після реєстрації шлюбу « [PERSON] ». Згідно матеріалів справи, від шлюбу сторони мають малолітню дитину - [PERSON] , [INFO] . Відповідно до ст. 112 Сімейного Кодексу України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 11 від 27.12.2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюбі, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» проголошена Конституцією України охорона сім"ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішення позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя. Передбачене ч. 1 ст. 111 Сімейного Кодексу України вжиття судом заходів щодо примирення подружжя застосовується у випадку відсутності згоди одного з них на розірвання шлюбу за ініціативою однієї зі сторін або суду у формі відкладення розгляду справи слуханням та надання сторонам строку на примирення. Аналізуючи зібрані та досліджені судом докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що шлюб між сторонами підлягає розірванню, а позов підлягає задоволенню, так як у сторін відсутнє взаєморозуміння та повага, розходження поглядів на сімейні відносини та життєві цінності. Відповідно до ч. 4 ст. 268 ЦПК України у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення. Частиною 5 передбачено, що датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. Судові витрати підлягають стягненню з відповідача на користь позивача відповідно до ст. 141 ЦПК України. На підставі викладеного,

Outcome: approved