Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-21 00:00:00

У липні 2024 року до Менського районного суду Чернігівської області звернулась [PERSON] з позовом до [PERSON] про відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Позов мотивовано тим, що вироком Менського районного суду Чернігівської області від 04 червня 2024 року [PERSON] визнано винуватою за частиною першою статті 301 КК України та призначено покарання у виді штрафу в розмірі 1000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17 000 гривень. Згідно вироку [PERSON] 22 січня 2024 року знаходячись за місцем свого проживання по [ADDRESS] , усвідомлюючи, що її протиправні дії посягають на основні принципи суспільної моралі у сфері статевих стосунків та знаходяться в явній суперечності з існуючими в суспільстві традиціями, реалізуючи свій злочинний умисел спрямований на розповсюдження матеріалів порнографічного характеру, діючи умисно, використовуючи належний їй мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi M1908C3JG» з ІМЕІ 1: [NUMBER] , ІМЕІ 2: [NUMBER] , на якому зберігала зображення порнографічного характеру, використовуючи sim-карту з абонентським номером [NUMBER] , в період часу з 17 год 56 хв по 18 год. 01 хв, під час обміну повідомленнями в застосунку «Viber» з абонентом « [PERSON] », з абонентським номером [NUMBER] , який належить [PERSON] , здійснила розповсюдження файлів під назвами: «IMG-04e2a6d43378ae58e50eff8cd7ca655b-V.jpg», «video-b96f3f64f03248784eed9f42ec320e62-V.mp4», «IMG-a0fed9e0c8853d228531f5a33d989211-V.jpg», «IMG-588dd94877ff08cca350837bf6bceeb8-V.jpg», «IMG-471aff0563c427d73e3ba6737e824901-V.jpg», «video-db66a46f946b0aac56ecbc106dd897e9-V.mp4», які згідно висновку судово-мистецтвознавчої експертизи № 3076/24 від 11.03.2024 містять зображення порнографічного характеру, та які стали доступними до перегляду [PERSON] . Потерпілою в даному кримінальному провадженні є позивачка, і вказаними діями відповідачки їй було спричинено моральну шкоду. Так, внаслідок дій відповідачки позивачка постійно плакала, втратила душевний спокій, постійно згадує про те, що сталось, нервує. У неї з`явились постійні головні болі. Позивачка не може повернутись до нормального способу життя, оскільки вони з відповідачкою мають багато спільних знайомих, які знають про цю ситуацію, а тому вона постійно думає, що про неї всі пліткують, осуджують, що заважає їй спокійно перебувати в громадських місцях. Крім цього, позивачка має захворювання та третю групу інвалідності і всі ці події суттєво вплинули на стан її здоров`я. Внаслідок скоєного злочину позивачка змушена була перейматись досудовим розслідуванням як потерпіла, переживати судову тяганину, звертатись до юристів для оформлення відповідних документів, що також було їй не приємно. Натомість, відповідачка жодного разу не запропонувала відшкодувати спричинену моральну шкоду, не вибачилась перед позивачкою і не розкаялась у вчиненому. Враховуючи вищевикладене, позивачка для захисту своїх прав звернулась до суду і просить стягнути з [PERSON] на її користь 50 000 гривень в рахунок відшкодування завданої моральної шкоди. В судовому засіданні позивач [PERSON] заявлені позовні вимоги підтримала, посилаючись на обставини викладені в позовній заяві, просила позов задовольнити. Щодо розміру відшкодування поклалася на розсуд суду. Відповідачка [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги визнала частково, посилаючись на вчинення нею кримінального правопорушення ненавмисно та під дією емоцій, які спровокувала саме позивачка, спричинену позивачці моральну шкоду оцінює в розмірі 5 000 гривень. Заслухавши пояснення сторін, дослідивши письмові докази по справі, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, встановив наступні факти і відповідні ним правовідносини. Відповідно до норми ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Статтею 5 ЦПК України встановлено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України. Згідно ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Частиною 1 статті 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Так, з матеріалів справи вбачається, що вироком Менського районного суду Чернігівської області від 04 червня 2024 року [PERSON] визнано винуватою за частиною першою статті 301 КК України та призначено покарання у виді штрафу в розмірі 1000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17 000 гривень. (а.с.4-6). Зі змісту вказаного вироку вбачається, що [PERSON] 22 січня 2024 року знаходячись за місцем свого проживання по [ADDRESS] , усвідомлюючи, що її протиправні дії посягають на основні принципи суспільної моралі у сфері статевих стосунків та знаходяться в явній суперечності з існуючими в суспільстві традиціями, реалізуючи свій злочинний умисел спрямований на розповсюдження матеріалів порнографічного характеру, діючи умисно, використовуючи належний їй мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi M1908C3JG» з ІМЕІ 1: [NUMBER] , ІМЕІ 2: [NUMBER] , на якому зберігала зображення порнографічного характеру, використовуючи sim-карту з абонентським номером [NUMBER] , в період часу з 17 год 56 хв по 18 год. 01 хв, під час обміну повідомленнями в застосунку «Viber» з абонентом « [PERSON] », з абонентським номером [NUMBER] , який належить [PERSON] , здійснила розповсюдження файлів під назвами: «IMG-04e2a6d43378ae58e50eff8cd7ca655b-V.jpg», «video-b96f3f64f03248784eed9f42ec320e62-V.mp4», «IMG-a0fed9e0c8853d228531f5a33d989211-V.jpg», «IMG-588dd94877ff08cca350837bf6bceeb8-V.jpg», «IMG-471aff0563c427d73e3ba6737e824901-V.jpg», «video-db66a46f946b0aac56ecbc106dd897e9-V.mp4», які згідно висновку судово-мистецтвознавчої експертизи № 3076/24 від 11.03.2024 містять зображення порнографічного характеру, та які стали доступними до перегляду [PERSON] . Потерпілою в даному кримінальному провадженні є позивачка [PERSON] . Вказаний вирок суду набрав законної сили 05.07.2024. Відповідно до частини шостої статті 82 ЦПК України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Згідно частини сьомої статті 128 КПК України, особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні, а також особа, цивільний позов якої залишено без розгляду, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства. Частиною першою статті 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Згідно частини четвертої статті 23 ЦК України, моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого права і способом захисту цивільних прав може бути відшкодування, в тому числі, моральної (немайнової) шкоди, завданої каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я (ст.ст. 16, 1168 ЦК України). Відповідно до статті 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Відповідно до статті 1177 ЦК України, шкода, завдана фізичній особі, яка потерпіла від кримінального правопорушення, відшкодовується відповідно до закону. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Таким чином, будь-який факт протиправної поведінки щодо особи має наслідком отримання даною особою моральної шкоди, оскільки вона впевнена, що її права є непорушними (ст. 21 Конституції України). Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно з постановою Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» N 4 від 31 березня 1995 року, (надалі - Пленум ВСУ), під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Як визначається пунктом 3 Пленуму ВСУ моральна шкода може полягати, зокрема: моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків. Так, внаслідок вчиненого відповідачкою кримінального правопорушення у позивачки тривалий час був порушений звичний для неї устрій життя, позивачка пережила негативні емоції та душевні страждання. Згідно роз`яснень, які містяться в постанові Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Під час судового розгляду встановлена наявність завданої моральної шкоди позивачці, яка полягала у моральних стражданнях, у зв`язку з перенесеним стресом внаслідок вчиненого кримінального правопорушення, порушенням звичного способу життя та участь в досудовому розслідуванні і судовому розгляді вчиненого відносно неї кримінального правопорушення. Що стосується розміру відшкодування моральної шкоди, то суд зазначає наступне. Згідно роз`яснень пункту 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України, з подальшими змінами «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31 березня 1995 року, розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає в межах заявлених вимог залежно від характеру та обсягу заподіяних позивачеві моральних страждань, з урахуванням в кожному конкретному випадку ступеня вини відповідача та інших обставин. Зокрема враховується характер і тривалість страждань, стан здоров`я потерпілого, істотність вимушених змін у його життєвих стосунках, конкретних обставин по справі, характер моральних страждань і наслідків, що наступили. Разом з тим, моральну шкоду, зважаючи на її сутність, не можна відшкодувати в повному обсязі, оскільки немає (і не може бути) точних критеріїв майнового виразу душевного болю. Зважаючи на це, будь-яка компенсація моральної шкоди не може бути адекватною дійсним стражданням, тому будь-який її розмір може мати суто умовний вираз (правова позиція Верховного Суду України № 6-28008св10 від 13.07.2011 року). З огляду на зазначене та обставини справи, суд вважає, що в даному конкретному випадку факт заподіяння відповідачкою моральної шкоди позивачці є безсумнівним, її наслідки у вигляді душевних страждань позивачки залежать від особливостей її емоційно-розумового сприйняття внаслідок злочинних дій відповідачки та перенесених нею у зв`язку з цим страждань. Так, відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Враховуючи наведене, розмір відшкодування суд визначає виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості, беручи до уваги глибину і тривалість моральних страждань позивачки, характеру психологічної травми, яку вона отримала. Враховуючи, що такий спосіб захисту цивільних прав, як компенсація моральної (немайнової) шкоди, не повинен стати засобом безпідставного збагачення потерпілої особи, розмір присудженої до відшкодування шкоди має бути не більш, аніж достатнім для розумного задоволення потреб потерпілої особи і не повинен вести до збагачення потерпілого за рахунок винного, тому суд вважає можливим стягнути з відповідачки на користь позивачки моральну шкоду в розмірі 10 000 гривень. Відповідно до статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову на відповідача. Таким чином, враховуючи, що відповідно до Закону України «Про судовий збір» позивачка звільнена від сплати судового збору при зверненні до суду з заявленими позовними вимогами, тому з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 1 211 гривень 20 копійок. На підставі наведеного,

Outcome: partial