Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-09 00:00:00

В червні 2018 року позивач [PERSON] звернувся до суду із зазначеним первісним позовом до [PERSON] , в якому просив розірвати їх шлюб, зареєстрований 07 січня 1989 року, оскільки їх шлюбно-сімейні відносини закінчилися і вже тривалий час вони разом не ведуть спільного бюджету та господарства. 27 вересня 2018 року відповідачка [PERSON] подала суду зустрічний позов, який ухвалою суду від 22 листопада 2018 року був прийнятий до спільного розгляду з первісними вимогами про розірвання шлюбу. Відповідно до зустрічних вимог просила поділити їх спільно набуте під час шлюбу майно у виді житлового будинку, розташованого по [ADDRESS] , визнавши за кожним із них право власності на частину цього будинку, а також виділити їй в натурі належну їй частину будинку. Ухвалою від 22 листопада 2018 року зустрічна позовна заява була прийнята до спільного розгляду з первісним позовом. Одночасно із зустрічною позовною заявою вона подала заяву про проведення судової експертизи для визначення варіантів поділу будинку. Ухвалою від 20 лютого 2019 року в справі призначено судову експертизу, на вирішення якої поставлено питання про можливість технічного поділу між сторонами вказаного будинок з господарськими спорудами відповідно до розміру ідеальних часток кожного із співвласників по 1/2. Проведення експертизи було доручено експертам Миколаївського відділення Одеського науково-дослідного інституту судових експертизи. Тією ж ухвалою провадження в справі зупинено до завершення експертизи. Однак ухвалою суду від 03 березня 2020 року провадження в справі відновлено і призначено засідання на 08 квітня 2020 року для вирішення клопотань експерта про надання додаткових матеріалів. Ухвалою суду від 08 квітня 2020 року судом було постановлено про витребування технічної документації щодо будинків, а також постановлено, що по надходженню матеріалів- направити справу для проведення експертизи, а провадження в справі зупинити. В той же час, в зв`язку з поверненням експертом матеріалів ухвалою суду від 30 червня 2020 року було відновлено провадження. В подальшому, після надання додаткових матеріалів представником позивача ухвалою від 29 липня 2020 року в справі було повторно призначено експертизу по визначенню можливих варіантів поділу спірного будинку 03 грудня 2021 року до суду надійшов висновок експерта, тому 09 грудня 2021 року провадження в справі було відновлено. Вподальшому, ухвалою суду від 13 вересня 2022 року підготовче провадження було завершено і справа призначена до судового розгляду. Під час розгляду справи позивач до суду не з`явився, про його час та місце був повідомлений належним чином, його представник по вимогам про розірвання шлюбу позов підтримав, а в задоволенні зустрічних вимог просив відмовити через їх безпідставність, оскільки спірний будинок є його особистою власністю, так як був отриманий в порядку спадкування після смерті батька відповідно до свідоцтва про право на спадщину від 03 березня 1999 року. Позивачка за зустрічним позовом до судового засідання не з`явилася, про його час та місце була повідомлена належним чином, її представник просив позов про розірвання шлюбу задовольнити, а також наполягав на задоволенні зустрічних вимог про поділ будинку, вказуючи, що будинок, зазначений в свідоцтві про право на спадщину і будинок, який вона вважає спільним майном, це різні будинки, оскільки право власності за [PERSON] на будинок було зареєстровано не на підставі свідоцтва про право на спадщину. Звернув також увагу, що відповідно до технічних характеристик, виписаних в свідоцтві про право на спадщину та в паспорті БТІ 2018 року будинки мають різні матеріали будування та площу. На останні засідання сторони не з`явилися, їх представник подали заяви про розгляд справи без їх участі. Суд вважаючи можливим провести розгляд справи без участі сторін, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступних висновків. \~ \~ \~ \~07 січня 1989 року між сторонами був укладений шлюб, який зареєстрований Миколаївською сільською радою Жовтневого району Миколаївської області, про що був вчинений актовий запис під № 3. Після укладення шлюбу прізвище відповідачки за первісним позовом було змінено з [PERSON] на [PERSON] . \~ \~ \~ \~Відповідно до статті 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка, при цьому, примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Зазначена норма національного законодавства відповідає статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Шлюб може укладатися тільки при вільній і повній згоді сторін, що одружуються. \~ \~ \~ \~Згідно приписів статті 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. \~ \~ \~ \~При дослідженні судом фактичних взаємин між сторонами дійсних причин розірвання шлюбу встановлено, що подальше спільне життя сторін та збереження шлюбу буде суперечити інтересам чоловіка та дружини, що виключає відновлення колишніх сімейних відносин та збереження шлюбу. \~ \~ \~ \~Сторони тривалий час не мешкають, не ведуть сімейне життя, що також підтверджується і тим, що за час тривалого розгляду справи ніхто з них не виявив бажання на відновлення стосунків. \~ \~ \~ \~Тому суд знаходить достатнім підстав для задоволення первісного позову. \~ \~ \~ \~Що ж стосується вимог за зустрічним позовом то суд зазначає наступне. \~ \~ \~ \~Відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 13 вересня 2018 року, доданого до зустрічного позову, житловий будинок по [ADDRESS] зареєстрований на праві власності за [PERSON] . В строчці Підстава виникнення права власності зазначено, що для реєстрації права власності були надані документи, складені сільською радою та Миколаївським міжміським бюро технічної інвентаризації. Час реєстрації 20 червня 2018 року. \~ \~ \~ \~Відповідно до технічного паспорту на будинок, складеного КП Миколаївське БТІ 21 липня 2020 року, він має загальну площу 82,9 кв.м, житлову 55,5 кв.м., матеріал з якого він побудований камінь; рік побудови -1991. \~ \~ \~ \~Такі ж дані на будинок містяться і в інвентаризаційній справі, витребуваній судом для огляду в КП Миколаївське БТІ. При цьому в свідоцтві про право власності [PERSON] на спадщину від 03 березня 1999 року зазначено, що будинок за тією ж адресою, з врахуванням змін нумерації з [ADDRESS] за рішенням Лиманівської сільської ради Жовтневого району Миколаївської області № 3 від 03 травня 2000 року, має житлову площу 29,10 кв.м, матеріал побудови глина. Таким чином слід зробити висновок, що будинок, який отримав відповідач у спадщину та будинок, зареєстрований за ним на праві власності в 2018 році, це два різні будинки. І будинок, зареєстрований в 2018 році слід вважати спільним майном подружжя [PERSON] та [PERSON] . Виходячи із технічних даних на будинок суд вважає, що це був побудований новий будинок за час шлюбу сторін замість старого будинку, отриманого відповідачем за зустрічним позовом. За змістом частини першої статті 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. \~ \~ \~ \~Норми статей 57 та 60 СК України встановлюють загальні принципи нормативно-правового регулювання відносин подружжя щодо належного їм майна, згідно з якими майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу). Майно, набуте кожним з подружжя до шлюбу, є особистою приватною власністю кожного з них. Відповідно до\~ст.\~68\~СК України розірвання\~шлюбу не\~припиняє права\~спільної сумісної\~власності на\~майно,\~набуте за\~час шлюбу. Розпоряджання майном, що є об`єктом права спільної сумісної власності, після розірвання шлюбу здійснюється співвласниками виключно за взаємною згодою, відповідно до Цивільного кодексу. Згідно зі\~ст.\~69\~СК України дружина\~і чоловік\~мають право\~на поділ\~майна,\~що належить\~їм на\~праві спільної\~сумісної власності,\~незалежно від\~розірвання шлюбу.\~Дружина і\~чоловік мають\~право розділити\~майно за\~взаємною згодою. Договір про поділ житлового будинку, квартири, іншого нерухомого майна, а також про виділ нерухомого майна дружині, чоловікові зі складу усього майна подружжя має бути нотаріально посвідчений. За загальним правилом, визначеним ч. 1 та ч. 2 ст. 70 СК України у разі поділу майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, частки майна дружини та чоловіка є рівними, якщо інше не визначено домовленістю між ними або шлюбним договором. Відповідно до ст. 71 СК України майно, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, ділиться між ними в натурі; якщо дружина та чоловік не домовилися про порядок поділу майна, спір може бути вирішений судом. При цьому суд бере до уваги інтереси дружини, чоловіка, дітей та інші обставини, що мають істотне значення. Неподільні речі присуджуються одному з подружжя, якщо інше не визначено домовленістю між ними. Речі для професійних занять присуджуються тому з подружжя, хто використовував їх у своїй професійній діяльності. Вартість цих речей враховується при присудженні іншого майна другому з подружжя. Присудження одному з подружжя грошової компенсації замість його частки у праві спільної сумісної власності на майно, зокрема на житловий будинок, квартиру, земельну ділянку, допускається лише за його згодою, крім випадків, передбачених Цивільним кодексом України. Присудження одному з подружжя грошової компенсації можливе за умови попереднього внесення другим із подружжя відповідної грошової суми на депозитний рахунок суду. Аналогічні положення щодо статусу спільного сумісного майна, порядку його набуття та поділу викладені в ст.ст. 355, 368-370, 372 ЦК України. Виходячи з того, що вказаний житловий будинок був набутий відповідачем за зустрічним позовом під час його шлюбу з позивачкою за первісним позовом, тому він є їх спільною сумісною власністю. Відповідно до положень ст. 364 та ст. 370 ЦК України співвласник має право на виділення його частки зі спільного майна. Відповідно до висновку експерта № 200897 від 19 листопада 2021 року, складеного судовим експертом Миколаївського відділення Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз, було визначено два варіанти поділу будинку між співвласниками. Варіант поділу №1 (відповідно ідеальних часток) передбачав наступний поділ: \~ \~ \~ \~- співвласник 1 з часткою отримує в власність у житловому будинку літ «А»: 1-2 кухня пл. 10,70 м.кв.; (1-3)1 коридор пл. 7,06 м.кв.; (1-3)2 житлову кімнату пл. 12,04 м.кв.; (1-4)1 житлову кімнату пл. 11,65 м.кв., загальною площею 41,45 м.кв., в тому числі житлової 23,69 м.кв.,вього по житловому будинку 119515 грн; господарчі будівлі та споруди: бесідка літ. «Б», вольєри з навісом літ. «В», вбиральня літ. «Г», сарай літ. «Д», всього по господарчим будівлям та спорудам 97409 грн. \~ \~ \~ \~- співвласник 2 з часткою отримує у власність у житловому будинку літ «А»: 1-1 коридор пл. 8,90 м.кв.; (1-4)2 коридор пл. 6,45 м.кв.; 1-5 житлову кімнату пл. 18,30 м.кв.; (об`єднана «1-5» та «1-6») 1-7 санвузол пл. 7,80 м.кв., загальною площею 41,45 м.кв., в тому числі житлової 18,30 м.кв., всього по житловому будинку 119515 грн; господарчі будівлі та споруди: ганок №12; ганок №13; гараж літ. «Ж»; літня кухня літ. «З»; кладова літ. «К»; підвал літ. «Кпд»; всього по господарчим будівлям та спорудам- 95198 грн. \~ \~ \~ \~При цьому передбачається спільне користування: басейном №1, водопровідною колонкою №2, огорожею №3, хвірткою №4, воротами №5, воротами №6, водяним краном №7, колодязем №8, хвірткою №9, огорожею №10, огорожею №11, огорожею №14, хвірткою №15, замощенням. Всього по господарчим будівлям та спорудам спільного користування 48693,50 грн. Всього по домоволодінню 265617,50 грн., реальна частка -50/100. Крім того, запропонований варіант №1 поділу домоволодіння по [ADDRESS] передбачає перепланування житлового будинку. Для перепланування та ізоляції двох окремих частин житлового будинку для співвласників пропонується перепланування, а саме необхідно: 1.демонтувати дверний блок з приміщення «1-1» в приміщення «1-2»; 2.закласти дверний проріз з приміщення «1-1» в приміщення «1-2» цеглою, поштукатурити перегородки з обох сторін; 3.кладка цегляної перегородки з дверним прорізом та встановленням дверного блоку у приміщенні «1-3» з метою улаштування наступних приміщень відповідно до вимог ДБН: -коридору «1-3»1 площею 7,06 кв.м; -житлової кімнати «1-3»2 пелощею 12,04 кв.м; 4.штукатурення нової цегляної перегородки з обох сторін в приміщенні «1-3»; 5.укладка суцільної цегляної перегородки у приміщенні «1-4» з метою відокремлення ізольованих частин будинку для співвласника №1 та співвласника [ADDRESS] ; 6.штукатурення нової цегляної перегородки з обох сторін між приміщеннями «1-4»1 та «1-4»2; 7.демонтаж перегородки між приміщеннями «1-5» та «1-6» з метою організації житлової кімнати відповідно до вимог ДБН, площа якої повинна становити не менше 10 кв.м; 8.демонтувати дверний блок з приміщення «1-4»1 в приміщення «1-5»; 9.закласти дверний проріз з приміщення «1-4»1 в приміщення «1-5» цег7лою, поштукатурити перегородки з обох сторін; 10.демонтувати дверний блок з приміщення «1-3»1 в приміщення «1-4»2; 11.закласти дверний проріз з приміщення «1-3»1 в приміщення «1-4»2 цеглою; 12.демонтувати частину кам`яної кладки перегородки з приміщення «1-2» до приміщення «1-3»1, встановити дверний блок; 13. демонтувати частину кам`яної кладки перегородки з приміщення «1-3»2 до приміщення «1-4»1, встановити дверний блок; 14.демонтувати віконний блок у приміщенні «1-3»1; 15.демонтувати частину кам`яної кладки перегородки до приміщення «1-3»1, встановити дверний блок з метою організації входу до частини будинку співвласника №1. При розподілі домоволодіння за варіантом №1 експертом запропоновано: -для співвласника №1 надати у користування надвірну господарчу будівлю вбиральню літ. «Г», у зв`язку з відсутністю санвузла у частині будинку, що пропонується співвласнику №1 після розподілу будинку; -для співвласника №2 надати у користування надвірну господарчу будівлю літню кухню літ. «З», у зв`язку з відсутністю приміщення кухні у частині будинку, що пропонується співвласнику №2 після розподілу будинку. Вхід у частину житлового будинку, яка надається у користування співвласника №1 пропонується організувати з вулиці через новий запропонований коридор «1-3»1 площею 7,06 кв.м. Вхід у частину житлового будинку, яка надається у користування співвласника №2 залишається без змін та здійснюється через існуючий коридор «1-1» площею 8,90 кв.м. \~ \~ \~ \~Варіант поділу №2 (наближений до ідеальних часток) передбачав наступний поділ будинку: \~ \~ \~ \~Співвласник 1 з часткою отримує у власність в житловому будинку літ «А»: 1-1 коридор пл. 8,90 м.кв.; 1-2 кухня пл. 10,70 м.кв.; (1-3)1 коридор пл. 1,21 м.кв.; (1-3)2 житлова пл. 17,89 м.кв., загальною площею 38,70 м.кв., в тому числі житлової 19,10 м.кв. Всього по житловому будинку 111586 грн; господарчі будівлі та споруди: ганок №12; бесідка літ. «Б»; вольєри з навісом літ. «В»; вбиральня літ. «Г»; сарай літ. «Д». Всього по господарчим будівлям та спорудам 100798 грн. \~ \~ \~ \~Співвласник 2 з часткою отримує у власність в житловому будинку літ «А»: 1-4 прихожа пл. 18,10 м.кв.; 1-5 житлова пл. 18,30 м.кв.; (об`єднана «1-5» ТА «1-6» 1-7 санвузол пл. 7,80 м.кв., загальною площею 44,20 кв.м, в тому числі 18,30 кв.м. Всього по житловому будинку 127444 грн; господарчі будівлі та споруди: ганок №13, гараж літ. «Ж»; літня кухня літ. «З»; кладова літ. «К»; підвал літ. «Кпд». Всього по господарчим будівлям та спорудам 91809 грн. \~ \~ \~ \~В спільному користуванні слід залишити: Співвласнику 1: басейн №1, водопровідна колонка №2, огорожа №3, хвіртка №4, ворота №5, ворота №6, водяний кран №7, колодязь №8, хвіртка №9, огорожа №10, огорожа №11, огорожа №14, хвіртка №15, замощення I. Всього по господарчим будівлям та спорудам спільного користування 48693,50 грн. \~ \~ \~ \~Всього по домоволодінню 261077,50 грн., реальна частка 49/100. Співвласник 2: басейн №1, водопровідна колонка №2, огорожа №3, хвіртка №4, ворота №5, ворота №6, водяний кран №7, колодязь №8, хвіртка №9, огорожа №10, огорожа №11, огорожа №14, хвіртка №15, замощення I. Всього по господарчим будівлям та спорудам спільного користування 48693,50 грн. \~ \~ \~ \~Всього по домоволодінню 267946,5 грн., реальна частка 51/100 \~ \~ \~ \~Грошова компенсація, яку співвласник №2 повинен сплатити співвласнику №1 за 1/100 частки становить 4725,30грн. При цьому, запропонований варіант №2 поділу домоволодіння по [ADDRESS] передбачає перепланування житлового будинку. Для перепланування та ізоляції двох окремих частин житлового будинку для співвласників пропонується перепланування, а саме необхідно: 1.демонтувати дверний блок з приміщення «1-1» в приміщення «1-7»; 2.закласти дверний проріз з приміщення «1-1» в приміщення «1-7» цеглою, поштукатурити перегородки з обох сторін; 3.кладка цегляної перегородки з дверним прорізом та встановленням дверного блоку у приміщенні «1-3» з метою улаштування наступних приміщень відповідно до вимог ДБН: -коридору «1-3»1 площею 1,21 кв.м.; -житлової кімнати «1-3»2 площею 17,89 кв.м.; 4.штукатурення нової цегляної перегородки з обох сторін в приміщенні «1-3»; 5.демонтувати дверний блок з приміщення «1-4» в приміщення «1-5»; 6.закласти дверний проріз з приміщення «1-4» в приміщення «1-5» цеглою, поштукатурити перегородки з обох сторін; 7. демонтувати дверний блок з приміщення «1-1» в приміщення «1-4»; 8.закласти дверний проріз з приміщення «1-1» в приміщення «1-4» цеглою, поштукатурити перегородки з обох сторін; 9.демонтувати частину кам`яної кладки перегородки з приміщення «1-2» до приміщення «1-3»1, встановити дверний блок; 10.демонтувати віконний блок у приміщенні «1-6»; 11.демонтувати частину кам`яної кладки перегородки до приміщення «1-6»; 12.встановити дверний блок до приміщення «1-6» з метою організації входу до частини будинку співвласника №2. Також, при розподілі домоволодіння за варіантом №1 експертом пропонується: -для співвласника №1 надати у користування надвірну господарчу будівлю вбиральню літ. «Г», у зв`язку з відсутністю санвузла у частині будинку, що пропонується співвласнику №1 після розподілу будинку; -для співвласника №2 надати у користування надвірну господарчу будівлю літню кухню літ. «З», у зв`язку з відсутністю приміщення кухні у частині будинку, що пропонується співвласнику №2 після розподілу будинку; -для співвласника №2 запропоновано у приміщенні «1-5» організувати приміщення кухні. Вхід у частину житлового будинку, яка надається у користування співвласника №1 залишається без змін та здійснюється через існуючий коридор «1-1» площею 8,90 кв.м. Вхід у частину житлового будинку, яка надається у користування співвласника №2 пропонується організувати з вулиці через новий запропонований коридор «1-6» площею 8,70 кв.м. Користування горищним простором проводиться відповідно до варіантів розподілу житлового будинку, що взаємопов`язане з користуванням приміщеннями в житлових будинках. Перепланування житлового будинку пропонується виконати відповідно до розробленого робочого проекту ліцензованою проектною організацією з узгодженнями всіх спеціалізованих організацій (Миколаївводоканал, Миколаївгаз і ін.). З врахуванням того, що варіанти поділу будинку передбачали перепланування, то в судовому розгляді було оголошено перерву для отримання дозвільних документів щодо дотримання норм і правил при цьому, проте згідно існуючої судової практики при вирішенні судом про реальний поділ нерухомого майна такі дозволи не вимагаються, як наприклад постанова Верховного суду у складі Касаційного цивільного суду від 06 листопада 2023 року в справі № 7072516/18. Суд, перевіривши експертний висновок, приходить до висновку, що доцільно в інтересах сторін реально поділити будинок з господарчими спорудами згідно першого варіанту поділу, так як він передбачає поділ відповідно до ідеальних часток співвласників. Згідно з експертним висновком суд вважає можливим виділити [PERSON] майно як співвласнику № 1, а [PERSON] - співвласнику 2. З врахуванням задоволення позовів зі сторін підлягають стягненню судові витрати, відповідно до сплачених ними сум: на користь [PERSON] - 704,80 грн за подання позову про розірвання шлюбу, на користь [PERSON] - судовий збір за подання позову в сумі 1052,30 грн та витрат по залученню експерта 7536,00 грн \~ \~ \~ \~За викладеного,

Outcome: approved