Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-21 00:00:00

Представниця позивачки [PERSON] адвокат Кулеба І.І. звернулась до Підволочиського районного суду Тернопільської області з позовом до Скалатської територіальної громади в особі Скалатської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті брата [PERSON] , який помер [INFO] , посилаючись на наявність поважних причин. Позов мотивовано тим, що [INFO] помер брат позивачки [PERSON] . Позивачка не зверталась до нотаріуса з метою офомлення спадкових справ, оскільки вона була спадкоємицею другої черги та вважала, що спадщину прийняли спадкоємці першої черги їх батьки [PERSON] та [PERSON] . Факт того що спадкова справа після смерті брата [PERSON] позивачка дізналась вже після смерті матері, [PERSON] , яка померла [INFO] . З метою оформлення своїх спадкових прав [PERSON] звернулась до Гусятинської державної нотаріальної контори 13 липня 2024 року. Позивачка вважає, що строк для прийняття спадщини вона пропустила з поважних причин, оскільки не знала про необхідність прийняття спадщини, бо спадкоємцем першої черги вона не є, а тому, з метою захисту своїх прав та інтересів, які в позасудовому порядку вирішити неможливо - просить позов задовольнити. Ухвалою Підволочиського районного суду Тернопільської області від 14 серпня 2024 року було відкрито провадження у вказаній цивільні справі в порядку загального позовного провадження. В підготовче судове засідання позивачка та її представниця не з`явились, представниця позивачки подала до суду заяву, згідно якої позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить справу розглянути за її відсутності та за відсутності позивачки. \~ \~ \~ \~Представник відповідача Скалатської міської ради, в судове засідання не з`явився, однак подав до суду заяву, згідно якої відповідач позов визнає, проти задоволення позовних вимог не заперечує, просить справу розглянути без участі представника відповідача. У відповідності до ч.3 ст.211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Згідно ч.3 ст.200 ЦПК за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Згідно ч.1 ст.206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Згідно ч.4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Згідно ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. На підставі письмових заяв усіх сторін по справі, у зв`язку з визнанням відповідачем позову, суд вважає за можливе прийняти рішення у підготовчому засіданні на підставі наявних в матеріалах справи письмових доказів, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, в порядку, передбаченому ст.ст.223,247 ЦПК України. Суд, дослідивши та оцінивши докази по справі, встановив наступне. Згідно копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] , від 20 листопада 1986 року, [PERSON] народилась [INFO] в м. Скалат, її батьками є [PERSON] та [PERSON] . Згідно копії\\ свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] виданого Скалатською міською радою 19 листопада 2005 року, [PERSON] та [PERSON] зареєстрували шлюб 19 листопада 2005 року. Після реєстрації шлюбу прізвище дружини змінено на [PERSON] . Згідно копії свідоцтва про право власності на житло від 29 серпня 1997 року, 1/4 частина квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , належить, в тому числі, [PERSON] . Згідно копії державного акта на право власності на земельну ділянку серії ЯИ №719632, частка земельної ділянки (без визначення меж), належить в тому числі, [PERSON] . Згідно копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] виданого Виконкомом Скалатської міської ради Підволочиського району Тернопільської області, 08 липня 2019 року, [PERSON] , [INFO] помер [INFO] , про що складено відповідний актовий запис №113. Місце державної реєстрації Виконком Скалатської міської ради Підволочиського району Тернопільської області. Згідно копії довідки Гримайлівської сільської ради Чортківського арйону Тернопільської області від 04 липня 2024 року, [PERSON] , який помер [INFO] на день смерті був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , з ним на день його смерті ніхто не був зареєстрований. Згідно копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого Скалатською міською радою 04 серпня 2023 року, [PERSON] , [INFO] помер [INFO] , про що складено відповідний актовий запис №83. Місце державної реєстрації: Скалатська міська рада. Згідно копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого Скалатською міською радою 14 березня 2024 року, [PERSON] , [INFO] померла [INFO] , про що складено відповідний актовий запис №41. Місце державної реєстрації: Скалатська міська рада. Згідно витягу з державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до статей 126, 133, 135 Сімейного кодексу України, № 00046009028 від 16 липня 2024 року, батьками [PERSON] , [INFO] є [PERSON] та [PERSON] . Згідно копії листа державного нотаріуса Гусятинської державної нотаріальної контори Західного міжрегіонального управління міністерства юстиції №365/02-14 від 13 липня 2024 року [PERSON] звернулась до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/4 частку у праві власності на квартиру [ADDRESS] та частку у праві власності на земельну ділянку що розташована за адресою: [ADDRESS] . Однак їй було роз`яснено, що у зв`язку з тим, що ніхто не був зареєстрований зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, в строк, встановлений законом для прийняття спадщини до нотаріальної контори та/або приватного нотаріуса не звернувся, в межах строків прийняття спадщини, ніхто зі спадкоємців заяви про прийняття спадщини не подавав, тому [PERSON] вважається такою що спадщину не прийняла. Для вирішення питання про продовження строку на прийняття спадщини [PERSON] запропоновано звернутись до суду. Таким чином, судом встановлено, що позивач [PERSON] є спадкоємцем за законом (другої черги) після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , однак, у зв`язку із необізнаністю про наявність спадщини, у встановлений законом строк до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини не зверталась, у зв`язку з чим пропустила строк для прийняття спадщини. Згідно з Постановою Верховної Ради України від 17 липня 2020 року №807-IX «Про утворення та ліквідацію районів» у Тернопільській області ліквідовано Бережанський, Борщівський, Бучацький, Гусятинський, Заліщицький, Збаразький, Зборівський, Козівський, Кременецький, Лановецький, Монастириський, Підволочиський, Підгаєцький, Теребовлянський, Тернопільський, Чортківський, Шумський райони, у Тернопільській області утворено Кременецький, Тернопільський та Чортківський райони. При цьому, до Тернопільського району (з адміністративним центром у місті Тернопіль) включено території Байковецької сільської, Бережанської міської, Білецької сільської, Великоберезовицької селищної, Великобірківської селищної, Великогаївської сільської, Залозецької селищної, Збаразької міської, Зборівської міської, Золотниківської сільської, Іванівської сільської, Козівської селищної, Козлівської селищної, Купчинецької сільської, Микулинецької селищної, Нараївської сільської, Озернянської сільської, Підволочиської селищної, Підгаєцької міської, Підгороднянської сільської, Саранчуківської сільської, Скалатської міської, Скориківської сільської, Теребовлянської міської, Тернопільської міської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України. Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті1220,1222,1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. У законі не міститься визначення поняття поважності причин пропущення строку для прийняття спадщини і їх поважність повинна визначатися судом у кожному випадку, виходячи з конкретних обставин справи та характеру взаємовідносин сторін. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту, тощо. Згідно постанови Верховного Суду України від 17 грудня 2021 року у справі №369/62/54/19-ц оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або суду. Зважаючи на викладені обставини, та із врахуванням того, що факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, іншим чином захистити права позивача неможливо, суд приходить до переконання, що позов [PERSON] підлягає задоволенню шляхом визначення їй додаткового строку для подання нотаріусу за місцем відкриття спадщини заяви про прийняття спадщини за законом, що залишилась після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , терміном 3 місяці з часу набрання рішенням законної сили.

Outcome: approved