Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-03 00:00:00

Позивач звернувся до суду з даним позовом у якому просив стягнути з відповідача на користь держави в особі Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) завдану державі шкоду в розмірі 17012,33 грн. Позов обгрунтовано тим, що 29.02.2024 на адресу Інспекції надійшли матеріали ВП №1 (м. Світловодськ) Олександрійського РВП ГУНП в Кірвоградській області за фактом незаконного знищення (спилювання) зелених насаджень (дерев) громадянином [PERSON] .. Згідно матеріалів поліції (та наданих відповідачем пояснень) 12.02.2024 р. о 11:26 год. відповідач у\~балці біля\~с.\~Млинок Онуфріївської\~селищної ради,\~за межами\~населеного пункту,\~бензопилоюспиляв одне сироростуче дерево («Дуб», діаметром у корі біля шийки кореня 46 см) до ступеня припинення росту, без спеціального дозволу на використання лісових ресурсів лісорубного квитка. За вказаним фактом державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Придніпровського округу відносно відповідача складено протокол про адміністративне правопорушення від 05.03.2024 № 218368. Постановою про накладення адміністративного стягнення від 12.03.2024 № 218368 відповідача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 153 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 340,00 грн. Внаслідок незаконного знищення (спилювання) дерева завдано шкоду державі в розмірі 17012,33 грн., яку розраховано на підставі такс вказаних у додатку №1 до постанови КМУ від 23.07.2008 р. № 665 «Такса для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступення припинення росту» із врахуванням інфляції. 18.03.2024 Інспекцією пред`явлено відповідачу претензію про відшкодування завданої шкоди, однак відповіді не надійшло, а збитки не відшкодовано, а тому позивач звернувся до суду з даним позовом. Ухвалою суду від 05.08.2024 року відкрито провадження у справі за вказаним позовом та постановлено розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження, призначити судове засідання для розгляду справи по суті з повідомленням (викликом) сторін. Даною ухвалою суду сторонам визначено строки для подання процесуальних документів. В судове засідання представник позивача не з`явився, про дату час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, проте від останнього до суду надійшли заяви про розгляд справи без участі представника позивача. Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідом. Відзив на позов не подав, будь які заяви чи клопотання від останнього до суду не надходили. Відповідно до ч.3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Розгляд справи здійснюється на підставі ст.\~279\~ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Враховуючи, що сторони по справі в судове засідання не з`явились, відповідно до ч. 2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Згідно ч. 8 ст.\~178\~ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає можливим вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів. В порядку спрощеного позовного провадження вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню повністю. Судом встановлено,\~що при\~матеріалах справи\~наявний супровідний\~лист № 2819/114-1-2024 від 29.02.2024 адресований начальником ВП №1 (м. Світловодськ) Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області полковником поліції В. Сивенюком до начальника Державної екологічної інспекції Придніпровського округу в якому зазначено, що для вирішення питання про притягнення до адміністративної відповідальності по ст. 65 КУпАП гр. [PERSON] направлено матеріали ЄО № 2722 від 12.02.2024. З копії електронного рапорту ЄО № 2722 від 12.02.2024 вбачається, що 12.02.2024 о 11:26 год. надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що 12.02.2024 о 11:26 за адресою: Онуфріївський район, с. Млинок, вул. Лесі Українки, працівник поліції повідомив,що було зупинено автомобіль Пежо під керуванням [PERSON] , який перевозив свіжо спиляну деревину без належних документів. Потрібен СОГ, заявник Лабунець. Виїздом СОГ на місце події було встановлено, що на [ADDRESS] було виявлено автомобіль марки Пежо, д.н.з. [NUMBER] , білого кольору з наявною у салоні свіжоспиляною деревиною дуба. В ході огляду водій автомобіля надав бензопилу марки Стартпро, якою він здійснив незаконне спилювання дерева. Також останній вказав на місце, де здійснив незаконну порубку. Під час обстеження було виявлено один пень дерева дубу розміром 45*47 см. В ході огляду вказаний автомобіль із деревиною та бензопилу було вилучено. Дане повідомлення потребує додаткового розгляду для встановлення всіх обставин справи та прийняття рішення. Попередня сума завданих збитків становить 19000 грн. Разом з вищевказаною копією рапорту також надано до позову копію протоколу огляду місця події від 12.02.2024 разом з копіями чорно-білих фотографій на яких зображено, автомобіль, бензопилу та деревину, копію свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу марки PEUGEOT д.н.з. [NUMBER] . Начальником Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) направлено листа про надання інформації ПОГ Сектору взаємодії з громадянами ВП Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області [PERSON] разом з розрахунком розміру шкоди, яка заподіяна внаслідок незаконного вирубування одного сироростучого дерева дуба у полезахисних лісових насадженнях біля с. Млинок на території Онуфріївської ТГ Олександрійського району Кіровоградської області (за межами населених пунктів) з якого вбачається, що розмір заподіяної шкоди становить 17012,33 грн. Державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Придніпровського округу Рибачуком К.І. складено відносно [PERSON] протокол про адміністративне правопорушення № 218368 від 05.03.2024 за наслідками розгляду якого винесено постанову. З пояснень [PERSON] , які зафіксовані в даному протоколі вбачається, що останній спиляв пошкоджене хворе дерево дуба. Судом також встановлено, що постановою про накладення адміністративного стягнення № 218368 від 12.03.2024, яка винесена Державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Придніпровського округу Рибачуком К.І. за наслідками розгляду протоколу про адміністративне правопорушення від 05.03.2024 № 218368, [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 153 КУпАП України, та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 340,00 грн. Зі змісту вказаної постанови вбачається, що [PERSON] 12.02.2024 об 11:26 год. вчинив незаконну вирубку у балці біля с. Млинок Онуфріївської селищної ради 1 сироростуче дерево дуба з діаметром стовбура (у корі, біля шийки кореня) 46,0 см. Дерево випиляне гр. [PERSON] за межами населених пунктів за допомогою бензопили «STARTPRO» моделі «SCS-5020L» без жодних дозвільних документів, незаконно і самовільно, що є незаконною порубкою і незаконним спеціальним використанням об`єктів рослинного світу. Постанова не оскаржувалася та набрала чинності 22.03.2024, її копію відповідачу по справі направлено рекомендованим листом з повідомленням 13.03.2024 № б/н про що зазначено у даній постанові. Як вже зазначено вище, з розрахунку розміру шкоди, яка заподіяна внаслідок незаконного вирубування гр. [PERSON] одного сироростучого дерева дуба у балці біля с. Млинок на території Онуфріївської ТГ Олександрійського району Кіровоградської області (за межами населених пунктів) вбачається, що розмір заподіяної шкоди відповідачем становить 17012,33 грн. Даний розрахунок розміру шкоди проведено у відповідності з додатку №1 до постанови КМУ від 23.07.2008 № 665 (з урахуванням індексу інфляції 1,051 на 2023 р.) «ТАКСА для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту», що підтверджується копією розрахунка наявного при матеріалах справи. Державною екологічною інспекцією пред`явлено відповідачу претензію про відшкодування шкоди, заподіяної незаконним вирубуванням 1 сироростучого дерева за межами населеного пункту на території Онуфріївської селищної ради Олександрійського району на суму 17012,33 грн. №5.1/26-ПР від 18.03.2024, що підтверджується копією претензії. Таким чином судом встановлено, що протиправними діями та порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища [PERSON] заподіяно шкоду в сумі 17012,33 грн., яка є невідшкодованою. Згідно зі ст.13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Забезпечення екологічної безпеки і підтримання екологічної рівноваги на території України, подолання наслідків Чорнобильської катастрофи - катастрофи планетарного масштабу, збереження генофонду Українського народу є обов`язком держави (ст. 16 Конституції України). Кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки (ст. 66 Конституції України). Використання природних ресурсів в Україні здійснюється в порядку загального і спеціального використання природних ресурсів. Законодавством України громадянам гарантується право загального використання природних ресурсів для задоволення життєво необхідних потреб (естетичних, оздоровчих, рекреаційних, матеріальних тощо) безоплатно, без закріплення цих ресурсів за окремими особами і надання відповідних дозволів, за винятком обмежень, передбачених законодавством України. В порядку спеціального використання природних ресурсів громадянам, підприємствам, установам і організаціям надаються у володіння, користування або оренду природні ресурси на підставі спеціальних дозволів, зареєстрованих у встановленому порядку, за плату для здійснення виробничої та іншої діяльності, а у випадках, передбачених законодавством України, - на пільгових умовах ( ст. 38 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»). Відповідно до ст. 10 Закону України «Про рослинний світ», спеціальне використання природних рослинних ресурсів здійснюється за дозволом юридичними або фізичними особами для задоволення їх виробничих та наукових потреб, а також з метою отримання прибутку від реалізації цих ресурсів або продуктів їх переробки. Згідно зі ч.1 ст.4 Лісового Кодексу України, до лісового фонду України належать усі ліси на території України незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, у тому числі лісові ділянки, захисні насадження лінійного типу площею не менше 0,1 гектара, інші лісовкриті землі. Відповідно до ст.ст. 65, 66, 67, 69, 105, 107 Лісового Кодексу України: - використання лісових ресурсів може здійснюватися в порядку загального і спеціального використання; - громадяни мають право в лісах державної та комунальної власності, а також за згодою власника в лісах приватної власності вільно перебувати, безоплатно без видачі спеціального дозволу збирати для власного споживання дикорослі трав`яні рослини, квіти, ягоди, горіхи, гриби тощо, крім випадків, передбачених цим Кодексом та іншими законодавчими актами України; громадяни під час здійснення загального використання лісових ресурсів зобов`язані виконувати вимоги пожежної безпеки в лісах, користуватися лісовими ресурсами, зазначеними у частині першій цієї статті, способами і в обсягах, що не завдають шкоди відтворенню цих ресурсів, не погіршують санітарного стану лісів; - у порядку спеціального використання можуть здійснюватися такі види використання лісових ресурсів:1)\~заготівля деревини; 2)\~заготівля другорядних\~лісових матеріалів; 3)\~побічні лісові\~користування; 4)\~використання корисних\~властивостей лісів\~для культурно-оздоровчих,\~рекреаційних,\~спортивних,\~туристичних і\~освітньо-виховних\~цілей,\~потреб мисливського\~господарства,\~проведення науково-дослідних\~робіт. Законодавством\~України можуть\~передбачатися й\~інші види\~спеціального використання\~лісових ресурсів. Спеціальне\~використання лісових\~ресурсів здійснюється\~в межах\~лісових ділянок,\~виділених для\~цієї мети. Порядок та умови здійснення спеціального використання лісових ресурсів встановлюються Кабінетом Міністрів України; -\~спеціальне використання\~лісових ресурсів\~на виділеній\~лісовій ділянці\~проводиться за\~спеціальним дозволом\~-\~лісорубний квиток\~або лісовий\~квиток,\~що видається\~безоплатно. Спеціальний\~дозвіл на\~заготівлю деревини\~в порядку\~рубок головного\~користування видається\~органом виконавчої\~влади з\~питань лісового\~господарства Автономної\~Республіки Крим,\~центральним органом\~виконавчої влади,\~що реалізує\~державну політику\~у сфері\~лісового господарства. Спеціальний\~дозвіл на\~інші види\~спеціального використання\~лісових ресурсів\~видається власниками\~лісів або\~постійними лісокористувачами. На\~виділених лісових\~ділянках можуть\~використовуватися лише\~ті лісові\~ресурси і\~лише для\~цілей,\~що передбачені\~виданим спеціальним\~дозволом. Спеціальний\~дозвіл видається\~власниками лісів\~або постійними\~лісокористувачами у\~встановленому порядку\~також на\~проведення інших\~рубок та\~робіт,\~пов`язаних\~і не\~пов`язаних\~із веденням\~лісового господарства. Форми спеціальних\~дозволів і\~порядок їх видачі затверджуються Кабінетом Міністрів України; -\~порушення лісового\~законодавства тягне\~за собою\~дисциплінарну,\~адміністративну,\~цивільно-правову\~або кримінальну\~відповідальність відповідно\~до закону. Відповідальність\~за порушення\~лісового законодавства\~несуть особи,\~винні зокрема\~у: незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників; - підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. Відповідно до ст. 40 Закону України «Про рослинний світ», порушення законодавства про рослинний світ тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно з законами України. Порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність (ч.1 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»). Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі ( ч.1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»). Способами захисту\~цивільних прав\~та інтересів\~можуть бути,\~зокрема: відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди (п.8, ч.2 ст.16 ЦК України). Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю. Загальні положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди визначено у статті 1166 ЦК України, відповідно до якої Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Підставою деліктної відповідальності є протиправне шкідливе винне діяння особи, яка завдала шкоду. Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести такі факти як неправомірність поведінки особи; вина завдавача шкоди; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою. Наявність всіх зазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду. У деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. У свою чергу відповідач повинен довести, що в його діях (діях його працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди. Тобто діє презумпція вини завдавача шкоди. Відповідно до ч. 1 ч. 5 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона\~повинна довести\~ті обставини,\~на які\~вона посилається\~як на\~підставу своїх\~вимог або\~заперечень,\~крім випадків,\~встановлених цим\~Кодексом. Докази подаються\~сторонами та\~іншими учасниками\~справи. Сторонам, зокрема відповідачу, надано можливість повно реалізувати процесуальні права, надані їм законом, в тому числі надати докази. На відповідача покладений обов`язок з врахуванням предмету і підстав позову довести в суді ті обставини, на які він посилається, як на підставу своїх заперечень проти позову. Тобто, відповідно до вимог ст.ст. 12, 13\~ЦПК України відповідач повинен був довести за допомогою належних та допустимих доказів, з урахуванням положень ст.ст. 78-80 ЦПК України, зазначені ними заперечення. Поряд з цим, відповідач не скористався правом подати відзив на позовну заяву, не надано суду будь-яких доказів відсутності вини відповідача у спричиненні шкоди, завданої навколишньому природному середовищу. Більше того, постанова про накладення на відповідача адміністративного стягнення оскаржена у встановленому законом порядку не була. Доказів на спростування вини [PERSON] у завданні вказаної шкоди та розрахунку шкоди суду не надано. З огляду на викладене, суд доходить висновку, що позивачем доведено факт порушення відповідачами чинного законодавства, а саме заподіяння шкоди у зв`язку з незаконною вирубкою одного сироростучого дерева дуба у балці біля с. Млинок, прямого причинного зв`язку та розміру шкоди, а відповідачем не спростовано відсутність його вини в заподіянні шкоди, внаслідок чого позовні вимоги про стягнення з відповідача завданої шкоди в розмірі 17012,33 грн. підлягають задоволенню в повному обсязі. Відповідно до ст.141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача слід стягнути сплачений при подачі позовної заяви судовий збір в розмірі 3028,00 грн.

Outcome: approved