Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-01 00:00:00

В квітні 2024 року [PERSON] через представника [PERSON] звернувся з позовом до суду про визнання материнства. В обґрунтування вимог позову зазначив, що згідно із свідоцтвом про народження його батьками являються [PERSON] та [PERSON] , в сім`ї яких він зростав та виховувався. Однак, у січні 2024 року, він дізнався, що його біологічною матір`ю являється [PERSON] , яка перебувала у короткотривалих стосунках із [PERSON] , який в той час уже перебував у шлюбі із його батьком [PERSON] . Наразі [PERSON] проживає одиноко та в силу стану свого здоров`я потребує сторонньої допомоги. За таких обставин просив визнати його матір`ю [PERSON] , [INFO] та внести до актового запису про його народження відомості про неї, як матір дитини, при цьому виключивши з актового запису про народження відомості про [PERSON] , як про матір дитини. 11.04.2024 року ухвалою судді відкрито провадження по справі за загальними правилами позовного провадження та призначено підготовче судове засідання. Протокольною ухвалою суду від 13.05.2024 року до участі у справі було залучено в якості співвідповідача [PERSON] 05.08.2024 року судом постановлено ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду. Позивач в судове засідання не з`явився, причин неявки суду не повідомив, натомість про розгляд справи був повідомлений належним чином. Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримала в повному обсязі з підстав наведених у позовній заяві. Відповідач [PERSON] в суді пояснила, що перебуває у шлюбі із [PERSON] від якого мають спільних дітей. У вересні 1990 року дізналася, що у її чоловіка [PERSON] були позашлюбні стосунки із її сестрою [PERSON] . Внаслідок вказаних обставин, [PERSON] завагітніла і [INFO] народила дитину чоловічої статті, яку мала намір залишити в пологовому будинку. Зважаючи, що на той час у неї вже було четверо спільних дітей із [PERSON] , виявила намір залишити дитину, народжену [PERSON] у своїй сім`ї. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги визнав, підтвердивши обставини зазначені у позовній заяві. Відповідач [PERSON] та її представник в судове засідання не з`явилися, від останньої надійшла заява про розгляд вказаної справи у її відсутності, згідно якої також не заперечувала щодо задоволення позовних вимог. Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Деражнянський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Хмельницькому районі Хмельницької області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) в судове засідання не з`явився, подав клопотання про розгляд справи у його відсутності, при винесенні рішення покладаючись на думку суду. За таких обставин, суд вважає за можливе проводити розгляд справи у відсутності вказаних учасників справи. Заслухавши сторони, представника, дослідивши письмові докази та матеріали справи суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що згідно свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 19.10.1990 року Лозівською селищною радою Деражнянського району Хмельницької області [PERSON] народився [INFO] у смт Лозове Деражнянського району Хмельницької області. Його батьками значаться [PERSON] та [PERSON] . Аналогічні відомості містить актовий запис про народження [PERSON] , складений виконавчим комітетом Лозівської селищної ради народних депутатів Деражнянського району Хмельницької області №14 від 19.10.1990 року. Підставою для внесення відомостей до означеного актового запису про народження [PERSON] слугувала довідка про народження від 26.09.1990року, видана Деражнянською райлікарнею. Вказана довідка, як свідчить відповідь Деражнянського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Хмельницькому районі Центрального міжрегіонального управління юстиції (м. Київ) від 02.07.2024 року, знищена в зв`язку із закінченням строку зберігання. Згідно наданого КНП «Деражнянська міська багатопрофільна лікарня» журналу обліку новонароджених, форма 102/о за 1990 рік, на дату [INFO] наявний запис за №414 щодо народження [PERSON] дитини чоловічої статі. Відомості про [PERSON] , [INFO]. за [INFO] та протягом вересня 1990 року у вказаному журналі відсутні. Згідно висновку експертного дослідження Хмельницького НДЕКЦ від 03.04.2024 року №ЕД-19/123-24/3969-БД [PERSON] , [INFO] може бути матір`ю [PERSON] , [INFO] . Ймовірність даної події складає 99,9999167861524%. Як вбачається із висновку №1 про наявність порушення функцій організму через які невиліковно хворі особи не можуть самостійно пересуватися та самообслуговуватися і потребують соціальної послуги з догляду на непрофесійній основі КНП «Деражнянський центр первинної медико-санітарної допомоги» Деражнянської міської ради Хмельницької області від 02.01.2024 року, [PERSON] рекомендовано отримання соціальної послуги з догляду на непрофесійній основі від фізичної особи. Відповідно до ч.3 ст. 51 Конституції України сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. Згідно ч.1 ст. 7 Конвенції ООН про права дитини від 20 листопада 1989 року, яка ратифікована Постановою Верховної Ради України N789-XII від 27 лютого 1991 року та набула чинності для України 27 вересня 1991 року дитина має бути зареєстрована зразу ж після народження і з моменту народження має право на ім`я і набуття громадянства, а також, наскільки це можливо, право знати своїх батьків і право на їх піклування. З досягненням повноліття особа може звернутися до суду з позовом про визнання батьківства за рішенням суду відповідно до ч. 3 ст. 128 СК України і тим самим реалізувати право знати своїх батьків. В силу ч.4 ст. 10 ЦПК України суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Відповідно до ч.1 ст. 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 року, кожен має право на повагу до свого приватного і сімейного життя, до свого житла і кореспонденції. Право дитини знати своїх батьків є складовою права на приватне життя. Так, згідно практики Європейського Суду з прав людини, викладеній у рішенні цього суду у справі «Одьєвр проти Франції» від 13 лютого 2003 року, суд наголосив на тому, що ст. 8 Конвенції захищає, разом з іншими інтересами, право людини на особистісний розвиток. Зокрема, для особистісного розвитку людини мають значення такі питання, як конкретні відомості про особу даної людини та захищений Конвенцією життєво важливий інтерес цієї людини в одержанні інформації, яка допомагає їй встановити істину стосовно важливих аспектів свого походження, зокрема особи її батьків. Народження, а також обставини, за яких народжена дитина, є складовою приватного життя цієї дитини, а згодом - її дорослого приватного життя, і таке право гарантоване ст. 8 Конвенції Дослідженні в судовому засіданні письмові докази достовірно підтверджують народження [INFO] [PERSON] дитини чоловічої статті, якою є позивач по справі - [PERSON] , а тому з метою забезпечення особистого немайнового права останнього знати своїх батьків, суд дійшов до висновку про задоволення позовних вимог.

Outcome: approved