Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-30 00:00:00

Заявник Одеський дитячий будинок-інтернат 22.02.2023 року звернувся до Київського районного суду міста Одеси з заявою про визнання [PERSON] , [INFO] , недієздатною. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, цивільну справу за вказаною заявою розподілено судді Калініченко Л.В. Ухвалою судді Київського районного суду міста Одеси від 27.02.2023 року відкрито провадження по справі та призначено дату, час і місце проведення судового засідання. 22.02.2023 року до суду надійшло клопотання від представника заявника про призначення судово-психіатричної експертизи за вх. №9554/23, яке ухвалою Київського районного суду міста Одеси від 30.08.2023 року залишено без розгляду. 22.02.2023 року до суду надійшло клопотання від представника заявника про витребування доказів за вх. №9555/23, яке ухвалою Київського районного суду міста Одеси від 30.08.2023 року залишено без розгляду. 04.04.2023 року до Київського районного суду міста Одеси надійшло клопотання представника заявника Одеського дитячого будинку-інтернат Рубльової Олени Валеріївни про призначення судово-психіатричної експертизи Ухвалою Київського районного суду міста Одеси від 30.08.2023 року клопотання заявника - задоволено. Призначено по вказаній справі,\~судово-психіатричну\~експертизу, проведення якої доручено експертам Одеської філії судово-психіатричних експертиз Державної установи «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства охорони здоров`я України». 26.06.2024\~року до\~Київського районного\~суду міста\~Одеси з\~Одеської філії\~судово-психіатричних\~експертиз Державної\~установи «Інститут\~психіатрії судово-психіатричної\~експертизи та\~моніторингу наркотиків\~Міністерства охорони\~здоров`я України»\~надійшли матеріали\~цивільної справи\~№947/6443/23\~разом з\~висновком судово-психіатричного\~експерта №25\~від 16.01.2024\~року. Ухвалою Київського районного суду міста Одеси від 28.06.2024 року провадження по справі поновлено та призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні. Ухвалою Київського районного суду міста Одеси від 26.09.2024 року заяву представника [PERSON] [PERSON] про проведення судового засідання в режимі відео конференції, задоволено. Судове засідання по цивільній справі №947/6443/23, призначене на 01 жовтня 2024 року о\~11 годині 00\~хвилин, вирішено провести в режимі відеоконференції за допомогою комплексу технічних засобів на офіційному порталі https://vkz.court.gov.ua, за участі представника [PERSON] [PERSON] . До судового засідання призначеного на 01.10.2024 року з`явились: - представник заявника Одеського дитячого будинку-інтернату Рубльова Олена Валеріївна, яка заяву підтримала та просила суд задовольнити; - представник [PERSON] [PERSON] , який приймав участь в режимі відеоконференції, проти задоволення заяви не заперечував, зазначив, що визнання [PERSON] недієздатною відповідає інтересам останньої. Заслухавши пояснення представника заявника, представника особи відносно якої заявлені вимоги, дослідивши та вивчивши усі документи наявні в матеріалах справи, суд вважає заяву підлягаючою до задоволення з наступних підстав. Згідно зі ст.30 ЦК України,\~цивільну дієздатність має фізична особа, яка усвідомлює значення своїх дій та може керувати ними. Цивільною дієздатністю фізичної особи є її здатність своїми діями набувати для себе цивільних прав і самостійно їх здійснювати, а також здатність своїми діями створювати для себе цивільні обов`язки, самостійно їх виконувати та нести відповідальність у разі їх невиконання. Обсяг цивільної дієздатності фізичної особи встановлюється цим Кодексом і може бути обмежений виключно у випадках і в порядку, встановлених законом. Відповідно до вимог\~ст. 39 ЦК України,\~фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. Порядок визнання фізичної особи недієздатною встановлюється\~Цивільним процесуальним кодексом України. Згідно з вимогами ч.3\~ст. 296 ЦПК України,\~заяву про визнання фізичної особи недієздатною може бути подано членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, психіатричним закладом. Судом встановлено, що [PERSON] , [INFO] , уродженка смт. Овідіополь Одеської області, громадянка України, документована паспортом громадянина України серії [NUMBER] , виданим 05.09.2013 року Київським РВ у м. Одесі ГУДМС України в Одеській області, РНОКПП [NUMBER] , зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . У відповідності до довідки Одеського дитячого будинку-інтернат Департаменту соціальної та сімейної політики Одеської обласної державної адміністрації від 23.12.2022 року за №241/3, [PERSON] , [INFO] , знаходиться в Одеському дитячому будинку-інтернат на повному державному утриманні з 19.12.2002 року по теперішній час. У відповідності до довідки до акта огляду медико-соціальною експертною комісією серії 10 ААВ №775107, [PERSON] , [INFO] , має інвалідність ІІ групи, з дитинства, безстроково. Для визначення психічного стану [PERSON] , [INFO] , ухвалою суду від 30.08.2023 року призначено по справі судово-психіатричну експертизу. Згідно висновку судово-психіатричного експерта №25 від 16.01.2024 року, проведеного експертами Одеської філії судових експертів державної установи «Інститут судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України», [PERSON] , [INFO] , страждає на хронічний стійкий психічний розлад, у вигляді «Помірної розумової відсталості, у наслідок раннього органічного ураження ЦНС (що відповідає діагностичним критеріям рубрики «F71.0» за Міжнародною класифікацією хвороб 10-го перегляду). За своїм психічним станом, внаслідок наявного у неї захворювання, [PERSON] , [INFO] , не здатна усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. Статтею 102 ЦПК України передбачено, що висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими\~статтею 89\~цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні. (ст.110 ЦПК України). Вказаний висновок не визнавався необґрунтованим чи неповним, відповідає вимогам встановленим законодавством, за наслідком чого прйимається судом в якості доказу. Оцінивши усі зібрані по справі докази, визнаючи вказаний висновок експертизи належним і допустимим доказом, суд вважає доведеним факт того, що [PERSON] , [INFO] , страждає на хронічний стійкий психічний розлад, внаслідок чого не здатна усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, у зв`язку з чим наявні підстави для визнання [PERSON] недієздатною. Відповідно до ч. 6\~ст. 300 ЦПК України,\~строк дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною визначається судом, але не може перевищувати двох років. Враховуючи вид психічного захворювання, яким страждає [PERSON] , тривалість цього захворювання, суд вважає необхідним встановити строк дії рішення про визнання останньої недієздатною терміном в два роки. Згідно частини першої\~статті 40 ЦК України, фізична особа визнається недієздатною з моменту набрання законної сили рішенням суду про це. Відповідно до ч. 1\~ст. 41 ЦК України, над недієздатною фізичною особою встановлюється опіка. Отже призначення опікуна у разі визнання особи недієздатною є обов`язком суду за умови наявності відповідного подання органу опіки та піклування, оскільки в такому випадку у повному обсязі досягається мета цивільного судочинства захист порушених, невизнаних, або оспорюваних прав особи, а в даному конкретному випадку забезпечення повноцінного здійснення своїх прав недієздатною особою. Аналізуючи при цьому як норми\~ЦК України\~так і\~ЦПК України\~у даному питанні, слід дійти висновку, що законодавець, захищаючи недієздатну особу покладає на суд обов`язок відразу у рішенні про визнання особи недієздатною вирішити питання захисту прав цієї особи шляхом призначення їй опікуна за поданням органу опіки та піклування. При цьому із змісту норм\~ЦК України\~та\~ЦПК України\~також вбачається вагома роль органу опіки та піклування, який зобов`язаний надати ґрунтовне подання суду щодо призначення опікуна, при цьому саме на вказаний орган покладається обов`язок знайти особу, яка за своїми якостями (стан здоров`я, родинні зв`язки тощо) найбільш ефективно для особи, визнаної недієздатною, може виконувати обов`язки опікуна. Отже, призначення опікуна недієздатній особі, на думку суду, переслідує перш за все найважливішу ціль не залишити безправною особу, яка за своїм статусом позбавлена самостійно здійснювати свої права у суспільстві. Аналогічний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 20 травня 2020 року у справі № 736/1508/17 (провадження № 61-39361св18). Відповідно до положень ч.1 ст.300 ЦПК України\~суд, ухвалюючи рішення про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи (у тому числі обмеження або позбавлення права неповнолітньої особи самостійно розпоряджатися своїми доходами) чи визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею відповідно піклування або опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає їй піклувальника чи опікуна. Поряд з\~цим,\~згідно з\~положеннями статті\~66\~ЦК України,\~яка регламентує питання опіки або піклування над фізичною особою, яка перебуває у спеціальному закладі, якщо над фізичною особою, яка перебуває у навчальному закладі, закладі охорони здоров`я або закладі соціального захисту населення, не встановлено опіку чи піклування або не призначено опікуна чи піклувальника, опіку або піклування над нею здійснює цей заклад. Заявляючи вимоги про визнання фізичної особи [PERSON] недієздатною, представник заявника - Одеського дитячого будинку-інтернату, як закладу в якому перебуває [PERSON] на повному державному забезпеченні, не надав інформації відносно осіб, які можуть та вирішили прийняти на себе зобов`язання опікуна над [PERSON] , як недієздатною особою, а з розгляду відповідного питання до суду Органом опіки та піклування відповідне подання не надавалось. Враховуючи викладене, оскільки заявником не порушено питання та не надано відповідних осіб, які можуть бути опікунами над [PERSON] , відносно якої суд дійшов до висновку про наявність підстав для визнання її недієздатною, суд позбавлений можливості одночасно з ухваленням даного рішення суду вирішити питання про призначення опіки над вказаною особою, що на думку суду не є порушенням прав та інтересів [PERSON] , враховуючи що у даному випадку відповідно до положень статті 66 ЦК України, опіку над [PERSON] , як недієздатною особою, здійснюватиме Одеський дитячий будинок-інтернат в якому перебуває дана фізична особа на повному державному забезпеченні. Відповідно до\~статті 89\~ЦПК України,\~суд оцінює\~докази за\~своїм внутрішнім\~переконанням,\~що ґрунтується\~на всебічному,\~повному,\~об`єктивному та\~безпосередньому дослідженні\~наявних у\~справі доказів. Жодні\~докази не\~мають для\~суду заздалегідь\~встановленої сили.\~Суд оцінює\~належність,\~допустимість,\~достовірність кожного\~доказу окремо,\~а також\~достатність і\~взаємний зв`язок\~доказів у\~їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Відповідно до\~\~ ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. \~Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. \~Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. \~При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду \~Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Європейський суд справ людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Враховуючи вищевикладене, проаналізувавши усі докази наявні в матеріалах справи, суд вважає наявними підстави для визнання [PERSON] , [INFO] , недієздатною, без встановлення опіки та визначення опікунів, приймаючи, що відповідно до положень статті 66 ЦК України, опіку над [PERSON] , як недієздатною особою, здійснюватиме Одеський дитячий будинок-інтернат в якому перебуває [PERSON] на повному державному забезпеченні. Згідно вимог ч. 2\~ст. 299 ЦПК України,\~судові витрати по провадженню справи про визнання громадянина недієздатним, у тому числі з проведення судово-психіатричної експертизи, відносяться за рахунок держави. На підставі викладеного та

Outcome: approved