Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-07 00:00:00

01 серпня 2023 року до суду надійшла позовна заява, у якій позивач, від імені якого діяв представник адвокат Кіров Олександр Федорович, посилаючись на статті 22, 23, 319, 322, 382, 1166 ЦК України, просить: - стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] суму матеріальних збитків в розмірі 67 951, 36 гривень; - стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] на відшкодування моральної шкоди 5 000 гривень; - стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] судові витрати по оплаті судового збору в розмірі 1 073,60 гривень; - стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] судові витрати за надання правової допомоги в сумі 6 750,00 гривень; - стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] судові витрати за надання послуг спеціалістів щодо оцінки вартості завданої шкоди у розмірі 8 000,00 гривень. Позовні вимоги обґрунтовуються тим, що позивач є співвласником квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] . [INFO] сталося затоплення квартири з вини відповідача, яка проживає в квартирі за адресою: [ADDRESS] . В зв`язку із залиттям квартири позивача було складено Акт про залиття, аварію, що трапилась на системі холодного водопостачання від 06.03.2023. Як зазначено в Акті, причиною залиття є аварія на системі холодного водопостачання, що трапилася в квартирі [ADDRESS] . Внаслідок залиття квартирою було заподіяно майнової шкоди позивачу. З метою встановлення розміру завданих збитків позивач звернувся до сертифікованого суб`єкта оціночної діяльності ТОВ ІНЖИНІРИНГОВИЙ ЦЕНТР «ЕКСКОН» та уклав з ним договір № 07/03-01 від 07.03.2023 на проведення незалежної оцінки по виконанню робіт з незалежної оцінки з відшкодування матеріальної шкоди ( майнового збитку), завданої внаслідок залиття майна. Вартість робіт з оцінки за договором складає 8000 гривень. Як зазначено у Звіті ТОВ ІНЖИНІРИНГОВИЙ ЦЕНТР «ЕКСКОН», ймовірна загальна сума відшкодування матеріальна шкода (майновий збиток), завданої внаслідок залиття квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] , станом на 28.03.2023 може становити 67951,36 гривень, яка підлягає стягненню з відповідача на користь позивача на підставі статей 22, 1166 ЦК України. Також позивачу завдано моральної шкоди, яка полягає в тому, що він зазнав душевних страждань внаслідок пошкодження майна, в зв`язку з чим позивач змушений був витрачати час для вирішення справи в добровільному порядку, консультації з фахівцями в галузі права, впродовж декількох днів він відчував постійні моральні страждання, переживання, депресії, перебував у пригніченому та збудливому стані, оскільки в такій ситуації він опинився вперше і навіть уявити собі не міг, що з ним може трапитися така ситуація. В результаті вказаних переживань позивач втратив нормальний сон, став дратівливим, пригніченим, порушився звичний життєвий ритм, він почав швидко втомлюватися, що в свою чергу позначилося на атмосфері вдома. Враховуючи моральні страждання позивача, моральні переживання його близьких та рідних, а також зважаючи на час та сили, які потрібні були для відновлення його порушених прав, завдану протиправними діями відповідача, позивач вважає, що розмір моральної шкоди складає 5000 гривень, яка відповідно до статті 23 ЦК України підлягає стягненню з відповідача на користь позивача. Згідно з положеннями статті 137 ЦПК України стягненню з відповідача на користь позивача підлягають судові витрати за надання професійної правничої допомоги в сумі 6750 гривень та за надання послуг спеціалістів щодо оцінки вартості завданої шкоди 8000 гривень і судові витрати по оплаті судового збору в сумі 1073,60 гривень ( том 1 а.с. 2-10). Ухвалою судді від 14 серпня 2023 року після виконання вимог, передбачених частиною шостою статті 187 ЦПК України, відкрито провадження у справі, визначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін та призначено судове засідання на 14 вересня 2023 року( том 1 а.с. 107-108). 07 вересня 2024 року до суду надійшов відзив на позовну заяву від відповідача [PERSON] , в якому вона просила задовольнити позовні вимоги в частині стягнення на відшкодування майнової шкоди 7000 гривень. Відзив обгрунтований тим, що відповідач не згодна із Звітом щодо оцінки відшкодування матеріальної шкоди (майнового збитку) станом на 28.03.2023, оскільки даний Звіт складено на замовлення позивача, і відповідача не запрошували на огляд об`єкту, тому є обгрунтовані сумніви у достовірності встановленого оцінювачем розміру відшкодування матеріальної шкоди, внаслідок чого безпідставно завищено вартість відновлювального ремонту приміщень квартири позивача. Оскільки в матеріалах справи відсутні належні і допустимі докази реальної вартості майнової шкоди, на час подання відзиву, відповідач визнає позовні вимог частково розмірі 7000 гривень для відновлення стану квартири, враховуючи її стан до залиття. Розмір моральної шкоди також не підтверджений належними та допустимими доказами ( том 1 а.с. 117-121) . Ухвалою суду від 14 вересня 2023 року у справі за клопотанням представника відповідача [PERSON] було призначено судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої було доручено Чернігівському відділенню Київського науково-дослідного інституту судових експертиз та на підставі пункту 5 частини першої статті 252 ЦПК України було зупинено провадження у справі на час проведення експертизи( том 1 а.с. 130-132). Ухвалою суду від 25 грудня 2023 року поновлено провадження у справі та призначено судове засідання на 08 січня 2024 року( том 1 а.с. 158-159). Ухвалою суду від 08 січня 2024 року виконання судової будівельно-технічної експертизи, призначеної ухвалою Славутицького міського суду Київської області від 14 вересня 2023 року, доручено Чернігівському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України та на підставі пункту 5 частини першої статті 252 ЦПК України було зупинено провадження у справі на час проведення експертизи ( том 1 а.с 181-183). Ухвалою суду від 30 серпня 2024 року поновлено провадження у справі та призначено судове засідання на 18 вересня 2024 року( том 1 а.с. 239-240). 18 вересня 2024 року оголошено перерву у судовому засіданні до 30 вересня 2024 року на підставі частини другої статті 240 ЦПК України ( том 1 а.с. 251). 30 вересня 2024 року оголошено перерву у судовому засіданні до 08 жовтня 2024 року на підставі частини другої статті 240 ЦПК України ( том 2 а.с. 31). В судовому засіданні позивач підтримав позовні вимоги та просив задовольнити, посилаючись на те, що 27 лютого 2023 року з вини відповідача затоплена квартира за адресою: [ADDRESS] , співвласником якої він є. Вказана квартира знаходиться у спільній сумісній власності його, дружини [PERSON] та дітей: [PERSON] , [PERSON] , за їх усною домовленістю з позовними вимогами звернувся саме він. Внаслідок залиття квартири з вини відповідача пошкоджень зазнала кухня, коридор, вбиральня, вітальня, дитяча кімната. До подання позовної заяви за його замовленням було підготовлено ТОВ ІНЖИНІРИНГОВИЙ ЦЕНТР «ЕКСКОН» Звіт щодо оцінки відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, відповідно до якого сума відшкодування матеріальної шкоди становить 67951,36 гривень. Саме вказаний розмір матеріальної шкоди він вважає реальним та таким, що підлягає стягненню з відповідача на його користь. Він не погоджується із висновком експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи, оскільки вона була проведена через значний проміжок часу після затоплення, тому в квартирі стеля та стіни вже висохли після затоплення. Спричинення йому моральної шкоди викликано тим, що він переніс душевні страждання внаслідок пошкодження майна, до цього часу в квартирі не зроблений ремонт, тому він не може нормально користуватися цією квартирою. В зв`язку із затопленням квартири відповідач в добровільному порядку відмовилася відшкодувати шкоду, тому він змушений був витрачати час для вирішення даної справи в суді, витрачав час на консультації з адвокатом. Виходячи із тривалості моральних страждань, він вважає, що розмір заподіяної моральної шкоди становить 5000 гривень. Стягненню з відповідача на його користь також підлягають судові витрати по оплаті судового збору в розмірі 1 073,60 гривень, за надання правової допомоги в сумі 6 750,00 гривень, за надання послуг спеціалістів щодо оцінки вартості завданої шкоди у розмірі 8\~000 гривень. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні позов визнала частково. Суду пояснила, що вона є власницею квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] та згодна відшкодувати майнову шкоду позивачу в зв`язку із залиттям його квартири, яке відбулося 27 лютого 2023 року, проте вона не згодна з розміром шкоди, яка визначена у звіті ТОВ ІНЖИНІРИНГОВИЙ ЦЕНТР «ЕКСКОН». Представник відповідача в судовому засіданні позов визнав частково в частині стягнення майнової шкоди, розмір якої визначено висновком експерта за результатами судової будівельно-технічної експертизи, в сумі 45593 гривні, в іншій частині заявлені позовні вимоги є недоведеними, тому задоволенню не підлягають. Суд, вислухавши пояснення учасників справи, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Судом установлено, що квартира, розташована за адресою: [ADDRESS] належить на праві спільної сумісної власності: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] відповідно до свідоцтва про право власності на житло, виданого 16.11.2000 згідно з розпорядженням (наказом) генерального директора ВП «Чорнобильська АЕС» № 227-пр, зареєстрованого у реєстровій книзі за № 449/75 ( том 2 а.с. 23). Вказана квартира згідно з технічним паспортом розташована на першому поверсі дев`ятиповерхового будинку та складається з трьох кімнат жилою площею 42,4 кв.м, у тому числі 1 кімната 12,5 кв.м, 2 кімната 12, 7 кв.м, 3 кімната 17,2 кв.м, кухні площею 8,6 кв.м, ванної кімнати - 2,5 кв.м, вбиральні - 1 кв.м, коридору - 12, 4 кв.м., вбудованої шафи - 0,7 кв.м., лоджії 3, 6 кв.м ( том 2 а.с. 19-22). Квартира за адресою: [ADDRESS] належала згідно із свідоцтвом про право власності на житло, виданого 30.11.1995 згідно із розпорядженням генерального директора ВП «Чорнобильська АЕС» № 420-пр, записаного в реєстрову книгу за № 449/79, [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] на праві спільної сумісної власності ( том 2 а.с. 6-7). [PERSON] , відповідач у справі, 10 вересня 2016 року зареєструвала шлюб у Славутицькому міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області з [PERSON] , після реєстрації шлюбу їй присвоєно прізвище Кузнецова ( том 2 а.с. 8). [PERSON] співвласник квартири за адресою: [ADDRESS] помер [INFO] у м. Чернігові, що підтверджено свідоцтвом про смерть, копія якого долучена до матеріалів справи( том 2 а.с. 10). [PERSON] , співвласник квартири за адресою: [ADDRESS] , померла [INFO] в м. Славутичі Вишгородського району Київської області, що підтверджено свідоцтвом про смерть, копія якого долучена до матеріалів справи( том 2 а.с. 9). Як встановлено в судовому засіданні, [PERSON] 18.08.2021 звернулася із заявою про відкриття спадщини після смерті її батьків до Славутицької міської державної нотаріальної контори, що підтверджено Витягами про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 66069844 від 18.08.2021 та № 66069637 від 18.08.2021, проте на час розгляду справи в суді свідоцтва про спадщину не отримала ( том 2 а.с. 38-39, 41). З інформації Управління адміністративних послуг виконавчого комітету Славутицької міської ради Вишгородського району Київської області № 15-08/1272 від 03.08.2023 вбачається, що відповідач зареєстрована за адресою: [ADDRESS] з 09.09.1994 (том 1 а.с. 106). 27 лютого 2023 року відбулося залиття квартири, співвласником якої є позивач, із вище розташованої квартири за адресою: [ADDRESS] , в якій проживає відповідач [PERSON] , що підтверджується Актом комісії про залиття, аварію, яка трапилась на системі холодного водопостачання від 06 березня 2023 року в складі: майстра ПП «УК» «ПРЕСТИЖ СЛАВУТИЧ» [PERSON] , майстра ПП «УК» «ПРЕСТИЖ СЛАВУТИЧ» [PERSON] , з участю власника квартири [ADDRESS] [PERSON] , власника квартири [ADDRESS] [PERSON] , власника квартири [ADDRESS] [PERSON] , власника квартири [ADDRESS] [PERSON] ( том 1 а.с. 21-22). Як вбачається із зазначеного Акта комісії про залиття, аварію, яка трапилась на системі холодного водопостачання від 06 березня 2023 року, причиною залиття є аварія на системі холодного водопостачання, що трапилася за адресою: [ADDRESS] . Зі слів мешканця квартири [ADDRESS] у них зірвало гнучкий шланг ( гнучку підводку) по холодній воді, який розташований після відсічного вентиля на кухні квартири [ADDRESS] , обладнання є їх власністю та їх зоною відповідальності. Внаслідок затоплення пошкодження зазнали: 1) Кухня, загальною площею 8,6 кв. м, на якій затоплено стелю по всьому периметру, стіни площею 17, 28 кв. м ( а саме шпалери, окрім стіни з вікном): підлога по всій площі кухні (а саме лінолеум та ДВП покриття під лінолеум), кухонний гарнітур ( а саме розмоклі фасадні дверцята), килимове покриття; 2) Маленький коридор між кухнею і вітальнею, загальною площею 3,78 кв.м, у якому затоплено 1/2 стелі, дві стіни розміром 1,96 кв.м, підлога ( а саме лінолеум, по всій площі та ДВП покриття під лінолеумом) і килимове покриття; 3) Вбиральня загальною площею 1,0 кв.м, у якій залито дві стіни до кахельного покриття розміром 1,87 кв.м ( шпалери); 4) Вітальня загальною площею 12, 4 кв.м, в якій затоплено стелю розміром 2,86 кв.м на 0,3 кв.м, стіна розміром 3,86 кв.м ( а саме шпалери); підлога площею 4,9 кв.м ( а саме лінолеум, ДВП покриття під лінолеумом) та ковролін покриття; 5) Кімната загальною площею 12, 5 кв.м, в якій затоплено стіну розміром 11, 3 кв.м (шпалери); стелю розміром 4,02 кв.м, підлогу розміром 4,02 кв.м ( а саме лінолеум) та килимове покриття. Крім того, затоплено коридор загального користування між квартирами [ADDRESS] ( том 1 а.с. 21-22). 16 червня 2023 року позивачем [PERSON] була направлена вимога в досудовому порядку [PERSON] про вирішення в добровільному порядку відшкодування заподіяних матеріальних збитків, яка була отримана нею 20.06.2023, але залишилася невиконаною( том 1 а.с. 94-96). Згідно із Звітом щодо оцінки відшкодування матеріальної шкоди (майнового збитку), завданої внаслідок залиття житлової квартири, що розташована за адресою: [ADDRESS] , підготовленим ТОВ «ІНЖИНІРИНГОВИЙ ЦЕНТР «ЕКСКОН» на замовлення [PERSON] , ймовірна загальна сума відшкодування матеріальної шкоди ( майнового збитку) завданої внаслідок залиття вказаної житлової квартири загальною площею 71, 2 кв.м може становити 67951,36 гривень( том 1 а.с. 27-93). Вартість роботи з незалежної оцінки відшкодування матеріальної шкоди( майнового збитку), завданої внаслідок залиття житлової квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] , становить 8000 гривень( том 1 а.с. 23-25, том 2 а.с. 25). Відповідно до висновку експерта від 09.08.2024 № СЕ-19/125-24/2234-БТ за результатами судової будівельно-технічної експертизи, призначеної судом за клопотанням представника відповідача [PERSON] , розмір матеріальної шкоди, завданої власнику квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] , внаслідок її залиття, що мало місце 27 лютого 2023 року, станом на дату проведення експертизи становить 45593 гривні( том 1 а.с. 221-236). Вартість експертизи становить 7269,92 гривень( том 2 а.с. 16-17). Вирішуючи спір згідно встановлених обставин справи та відповідних їм правовідносин, суд виходить з такого. За загальним правилом статей 15, 16\~ЦК України кожна\~особа має\~право на\~захист свого\~цивільного права\~у разі\~його порушення,\~невизнання або\~оспорювання. Кожна\~особа має\~право на\~захист свого\~інтересу,\~який не\~суперечить загальним\~засадам цивільного\~законодавства.\~ Кожна\~особа має\~право звернутися\~до суду\~за захистом\~свого особистого\~немайнового або\~майнового права\~та інтересу у один із способів, визначених частиною другою статті 16 ЦК України, або й іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадах. Відповідно до положень частини третьої статті 12, частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частиною шостою статті 81\~ЦПК України передбачено, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. За змістом частин першої-третьої статті 89\~ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Нормами статей 151, 156, 177\~ЖК України визначено, що громадяни (власники, наймачі, члени їх сімей) зобов`язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання, до об`єктів благоустрою, додержувати правил утримання жилого будинку і придомової території, правил пожежної безпеки, додержувати чистоти і порядку в під`їздах, кабінах ліфтів, на сходових клітках і в інших місцях загального користування. Відповідно до частини сьомої\~статті 41 Конституції України\~використання власності не може завдавати шкоди правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію і природні якості землі. Згідно із частиною першою \~статті 317 ЦК України\~власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. Частинами четвертою, п`ятою\~статті 319 ЦК України\~зазначено, що\~власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян. Тобто, власність не повинна використовуватися на шкоду людині і суспільству. Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом (частина перша\~статті 322 ЦК України). За змістом положень частини третьої\~статті 386 ЦК України\~власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди. Відповідно до частини першої та пункту 1 частини другої статті 22\~ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Згідно з частиною першою статті 1166\~ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини (частина друга статті 1166 ЦК України). У пункті 2 постанови Пленум\~Верховного Суду\~України від\~27\~березня 1992\~року №\~6\~«Про практику\~розгляду судами\~цивільних справ\~за позовами\~про відшкодування\~шкоди» судам роз`яснено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Отже,\~з огляду\~на викладене\~та з\~урахуванням визначених\~цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить протиправність дій, наявність шкоди та її розмір й причинно-наслідковий зв`язок. Відповідно до\~статті 1192 ЦК України\~з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Як встановлено в судовому засіданні, заподіяння майнової шкоди позивачу, який є співвласником квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] , шляхом залиття квартири відбулося з вини відповідача [PERSON] , що підтверджено Актом комісії про залиття, аварію, яка трапилась на системі холодного водопостачання від 06 березня 2023 року, та не заперечувалося відповідачем [PERSON] в судовому засіданні. Таким чином, позивачем [PERSON] доведено в судовому засіданні протиправність дій відповідача у заподіянні шкоди й причинно-наслідковий зв`язок. Відповідачем [PERSON] вина у заподіянні шкоди позивачу шляхом залиття квартири не заперечувалася. Для підтвердження розміру майнової шкоди позивачем надано суду Звіт щодо оцінки відшкодування матеріальної шкоди (майнового збитку), завданої внаслідок залиття житлової квартири, що розташована за адресою: [ADDRESS] , підготовлений ТОВ «ІНЖИНІРИНГОВИЙ ЦЕНТР «ЕКСКОН» на його замовлення в порядку підготовки позовної заяви до суду, в якому зазначена ймовірна загальна сума відшкодування матеріальної шкоди (майнового збитку), завданої внаслідок залиття вказаної житлової квартири, яка може становити 67951,36 гривень. Відповідач не погодилася із такою сумою завданої майнової шкоди, тому за клопотанням представника відповідача була призначена судова будівельно-технічна експертиза, за результатами якої судовий експерт склав висновок та визначив, що розмір матеріальної шкоди, завданої власнику квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] , внаслідок її залиття, що мало місце 27 лютого 2023 року, станом на дату проведення експертизи становить 45593 гривні. Відповідно до частини першої статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. За змістом пункту 2 частини другої статті 76 ЦПК України ці дані встановлюються, зокрема, висновками експертів. Частинами другою, третьою\~статті 102 ЦПК України\~передбачено, що предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи. Суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторони (сторона) не надали відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності (частина перша\~статті 103 ЦПК України). Згідно із частинами першою, п`ятою - сьомою\~статті 106 ЦПК України\~учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. У висновку експерта зазначається, що висновок підготовлено для подання до суду та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має ті самі права і обов`язки, що й експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду. Частина перша\~статті 1 Закону України «Про судову експертизу»\~визначає, що судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду. Підставою проведення судової експертизи є відповідне судове рішення чи рішення органу досудового розслідування, або договір з експертом чи експертною установою - якщо експертиза проводиться на замовлення інших осіб (частина перша статті\~71\~цього\~Закону). Системний аналіз наведених положень процесуального законодавства дозволяє констатувати таке: (1)\~\~витрати, пов`язані із залученням експертів та проведенням експертизи, належать до судових витрат; (2)\~\~висновок експерта може бути підготовлений як на підставі ухвали суду про призначення експертизи, так і на замовлення учасника справи; (3)\~\~у разі подання учасником справи до суду висновку експерта, складеного на його замовлення, у такому висновку має бути зазначено, що його підготовлено для подання до суду та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. При цьому інша сторона може подати до суду заяву про наявність підстав для відводу експерта, який підготував висновок на замовлення іншої особи, і в разі, якщо суд визнає наявність таких підстав, зазначений висновок не приймається судом до розгляду; (4)\~\~при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує не те, коли замовлено експертизу та отримано висновок експерта - до чи після звернення позивача до суду із позовом, а те, чи пов`язані безпосередньо ці витрати з розглядом справи. ЄСПЛ неодноразово вказував, що початок «вирішення спору» щодо своїх «прав та обов`язків цивільного характеру» пов`язується з поданням цивільного позову (рішення від 21 червня 2007 року у справі «Редька проти України» (Redka\~v. Ukraine), заява № 17788/02, від 10 грудня 2009 року у справі «Васильчук проти України» (Vasilchuk\~v. Ukraine), заява № 31387/05). Період, коли тривало провадження щодо процесуальних питань, має розглядатись як частина розгляду справи по суті та, відповідно, як частина вирішення спору щодо прав та обов`язків цивільного характеру (рішення ЄСПЛ від 01 березня 2018 року у справі «Літвінюк проти України» (Litvinyk\~v. Ukraine), заява № 55109/08). Відшкодування витрат за проведення експертизи не обмежується випадком її призначення та проведення після відкриття провадження у справі. Відтак сторона, на користь якої ухвалено рішення, має право на відшкодування витрат за експертизу, проведену до подання позову, якщо такі витрати пов`язані з розглядом справи, зокрема якщо судом враховано відповідний висновок експерта як доказ. Вказана правова позиція висловлена у постанові Великої Палати Верховного Суду в справі № 712/4126/22 від 22.11.2023. Виходячи з викладеного, суд приймає до уваги як доказ, який підтверджує розмір заподіяної позивачу шкоди внаслідок залиття квартири, висновок експерта від 09.08.2024 № СЕ-19/125-24/2234-БТ за результатами судової будівельно-технічної експертизи, призначеної судом за клопотанням представника відповідача. Разом з тим, Звіт щодо оцінки відшкодування матеріальної шкоди (майнового збитку), завданої внаслідок залиття житлової квартири, підготовлений ТОВ «ІНЖИНІРИНГОВИЙ ЦЕНТР «ЕКСКОН» на замовлення позивача [PERSON] суд до уваги не приймає, оскільки він підготовлений не експертом, а оцінювачем [PERSON] , тому не є висновком експерта, виконаним за зверненням учасника справи і доказом у розумінні статті 76 ЦПК України. Відповідно з відповідача не підлягають стягненню на користь позивача і судові витрати\~за надання\~послуг спеціаліста\~ щодо\~оцінки вартості\~завданої шкоди\~у розмірі\~8\~000\~ гривень,\~оскільки вказанийЗвіт щодо оцінки відшкодування матеріальної шкоди (майнового збитку), завданої внаслідок залиття житлової квартири, підготовлений ТОВ «ІНЖИНІРИНГОВИЙ ЦЕНТР «ЕКСКОН» не враховується судом як доказ. Таким чином, відповідачем спростований заявлений позивачем до відшкодування розмір майнової шкоди належним та допустимим доказом - висновком експерта. Згідно з положеннями частини першої \~статті 23 ЦК України\~особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. За змістом пункту 3 частини другої вказаної статті моральна шкода полягає: зокрема: у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування (частина четверта\~статті 23 ЦК України). Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості (частина третя\~статті 23 ЦК України). Відповідно до частини першої\~статті 1167 ЦК України\~моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Суд, вирішуючи позовну вимогу про відшкодування позивачу моральної шкоди враховує те, що в ході судового розгляду справи знайшов своє підтвердження факт пошкодження належної позивачу квартири, що є наслідком її залиття. Також судом враховується характер та обсяг страждань, яких зазнав позивач, характер немайнових втрат, тяжкість вимушених змін у його життєвих стосунках, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану квартири. Позивач тривалий час був позбавлений можливості вільно користуватися житловим приміщенням, бо відповідач вчинила протиправну бездіяльність та ухилилася від добровільного вирішення спору. Відповідно до\~статті 23 ЦК України, моральна шкода відшкодовується особою, яка була визнана винною в спричиненні шкоди, тобто відповідачем. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 09 листопада 2022 року у справі № 212/7628/21 (провадження № 61-7265св22) зазначено, що «виходячи з положень статей\~16\~і\~23 ЦК України\~та змісту права на відшкодування моральної шкоди в цілому як способу захисту суб`єктивного цивільного права компенсація моральної шкоди повинна відбуватися в будь-якому випадку її спричинення, \~право на відшкодування моральної (немайнової) шкоди виникає внаслідок порушення права особи незалежно від наявності спеціальних норм цивільного законодавства.\~ З урахуванням засад розумності, виваженості та справедливості, тривалості душевних страждань позивача, які він зазнав у зв`язку із пошкодженням майна, суд приходить до висновку, що з відповідача на користь позивача необхідно стягнути 5\~000 гривень на відшкодування моральної шкоди. Отже, вина відповідача у завданні позивачу майнової та моральної шкоди внаслідок залиття квартири була встановлена в ході судового розгляду справи, та наявність складу правопорушення, що є підставою деліктної відповідальності відповідача підтверджується належними і допустимими доказами, наявними в матеріалах справи. За таких обставин позов необхідно задовольнити частково і стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] на відшкодування майнової шкоди 45593 гривні, на відшкодування моральної шкоди 5000 гривень. В іншій частині позов є необґрунтованим та безпідставним, тому задоволенню не підлягає. Відповідно до пункту 6 частини першої статті 264\~ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує як розподілити між сторонами судові витрати. Згідно з частиною першою статті 133\~ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. За змістом пункту 1 частини третьої статті 133\~ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. Відповідно до частини першої статті 137\~ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. Частиною 2 цієї статті передбачено, що за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. За правилом частини третьої вказаної статті для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Як зазначено у пункті 3 частини другої статті 141 ЦПК України, судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно з частиною третьою статті 141\~ЦПК України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися. Судом встановлено, що Адвокатське об`єднання «АСТРЕЯ ОВС», в особі адвоката Кірова Олександра Федоровича надавало позивачу [PERSON] професійну правничу допомогу на підставі ордеру про надання правничої (правової) допомоги, виданого 27.07.2023 адвокатським об`єднанням «АСТРЕЯ ОВС» на підставі договору про надання правової допомоги № 20-07 від 20.07.2023 (том 1 а. с. 100-101). Як вбачається з Акту № 1 про надані послуги за Договором № 20-07 про надання правової допомоги від 20 липня 2023 року, підписаного 24 липня 2023 року між Адвокатським об`єднанням «АСТРЕЯ ОВС» та [PERSON] , виконавець у період з 20.07.2023 по 24.07.2023 був залучений замовником [PERSON] до надання правової допомоги в межах захисту прав та представництва інтересів та надав наступні послуги: підготовка та направлення до Славутицького міського суду Київської області позовної заяви № ОК-204651-01 від 24.07.2023 про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири, з додатками на 100 аркушах, в інтересах [PERSON] ; кількість часу 9 годин; вартість години 750,00 гривень; сума 6\~750,00 гривень (пункт 1). Гонорар виконавця за надання правової допомоги у період з 20.07.2023 по 24.07.2023 становить 6\~750,00 гривень (пункт 2). Замовник зобов`язується здійснити оплату гонорару протягом семи банківських днів з дати складання та підписання цього акту (том 1 а. с. 98; том 2 а. с. 24). Відповідно до платіжної інструкції № 25/07/2023 від 10 липня 2023 року, квитанції до платіжної інструкції про переказ готівки АТ «БАНК КРЕДИТ ДНІПРО» № 0266810015 від 25 липня 2023, [PERSON] перерахував Адвокатському об`єднанню «АСТРЕЯ ОВС» 6\~750,00 гривень за надання послуг за договором № 20-07 про надання правової допомоги від 20.07.2023 (том 1 а. с. 99; том 2 а. с. 18-а). Закон України «Про судоустрій і статус суддів» встановлює, що правосуддя в Україні функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд. Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини. Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, про що, зокрема, відзначено у пункті 95 рішення у справі «Баришевський проти України» (Заява № 71660/11), пункті 80 рішення у справі «Двойних проти України» (Заява № 72277/01), пункті 88 рішення у справі «Меріт проти України» (заява № 66561/01), заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим. Крім того, у пункті 154 рішення Європейського суду з прав людини у справі Lavents v. Latvia (заява 58442/00) зазначено, що згідно зі статтею 41 Конвенції Суд відшкодовує лише ті витрати, які, як вважається, були фактично і обов`язково понесені та мають розумну суму. Враховуючи час, затрачений адвокатом Адвокатського об`єднанням «АСТРЕЯ ОВС» на підготовку та направлення до Славутицького міського суду Київської області позовної заяви № ОК-204651-01 від 24.07.2023 про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири, з додатками на 100 аркушах, в інтересах [PERSON] , суд вважає, що розмір витрат, пов`язаних з професійною правничою допомогою, в сумі 6\~750,00 гривень є обґрунтованим та підтвердженим належними доказами у цій справі. За таких обставин, враховуючи, що позов підлягає частковому задоволенню, виходячи з положень статті 141 ЦПК України, стягненню з відповідача на користь позивача підлягають витрати на професійну правничу допомогу пропорційно розміру задоволених позовних вимог, виходячи із наступного розрахунку: 50\~593,00 гривні х 100 : 72 951,36 гривень = 69,35 % (відсоток розміру задоволеного позову); 6\~750,00 х 69,35 :100 = 4\~681,13 гривень (сума витрат на професійну правничу допомогу, пропорційна відсотку задоволеного позову). Вирішуючи питання про стягнення з позивача [PERSON] на користь відповідача Кузнецової ТМ. судових витрат за проведення судової будівельно-технічної\~експертизи в розмірі 7\~269,92 гривень, суд виходить з наступного. Відповідно до пункту 2 частини 3 статті 133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи. На виконання ухвали суду від 14 вересня 2023 року, ухвали суду від 08 січня 2024 року у справі Чернігівським науково-дослідним експертно-криміналістичним центром МВС України було проведено судову будівельно-технічну експертизу для визначення вартості матеріального збитку (шкоди), завданого власнику квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] , внаслідок залиття. З рахунку-фактури № 189-74 від 21.02.2024, платіжної інструкції АТ КБ «ПРИВАТБАНК» № 0.03572114376.1 від 08.04.2024 вбачається, що [PERSON] було сплачено 7\~269,92 гривень на рахунок Чернігівського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України за проведення судової будівельно-технічної експертизи (том 2 а. с. 16-17). Враховуючи, що позов підлягає частковому задоволенню, то стягненню з позивача на користь відповідача підлягають витрати за проведення судової будівельно-технічної експертизи пропорційно розміру позовних вимог, в задоволенні яких судом відмовлено, виходячи із наступного розрахунку: 100% - 69,35 % (відсоток розміру задоволеного позову) = 30,65 % (відсоток позовних вимог, в задоволенні яких судом відмовлено,); 7\~269,92 х 30,65% :100 = 2\~228,23 гривень (сума витрат на проведення експертизи, пропорційна відсотку позовних вимог, в задоволенні яких судом відмовлено). Таким чином, стягненню з [PERSON] на користь [PERSON] підлягають судові витрати, пов`язані з проведенням експертизи, в сумі 2228, 23 гривень. За правилами частини 1 статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Виходячи з того, що позивачем сплачено судовий збір в сумі 1\~073,60 гривень (том. 1 а. с. 97; том 2 а. с. 18), то з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати по оплаті судового збору пропорційно розміру задоволених вимог, виходячи з наступного розрахунку 1\~073,60 х 69,35 (відсоток розміру задоволеного позову):100 = 744,51 гривень (сума судових витрат, пропорційна відсотку задоволеного позову). На підставі викладеного,

Outcome: partial