Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-24 00:00:00

Стислий виклад позиції сторін 19.08.2024 року позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до відповідача Казанківської селищної ради Миколаївської області Казаріна С.В. про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якому просить суд ухвалити рішення, яким визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини , після смерті його матері [PERSON] , яка померла [INFO] , терміном у два місяці після набрання рішенням законної сили. В обґрунтування позивних вимог посилається на те, що [INFO] померла його матір [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 14.06.2022 року. Після смерті його матері залишилося спадщина у вигляді земельної ділянки площею 6,28 га, цільове призначення якої для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована в межах території Казанківської селищної ради Казанківського району Миколаївської області, що підтверджується державним актом на право власності на земельну ділянку , Серії ЯЕ № 917106, виданого 08.02.008 року. Коли він звернувся до приватного нотаріуса Баштанського районного нотаріального округу Миколаївської області Корж М.В. з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом, після смерті його матері, йому постановою нотаріуса було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій від 04.12.2023 року, оскільки ним пропущено встановлений статтею 1270 ЦК України строк на прийняття спадщини, яка передбачає, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Вважає,що він пропустив шестимісячний строк з часу відкриття спадщини після смерті його матері з поважних причин, оскільки був впевнений, що в період військового стану такі строки продовжуються, також вважав, що оскільки він здійснював догляд за матір`ю , то він прийняв спадщину автоматично. У зв`язку з вищевикладеним був вимушений звернутися до суду з даним позовом . Заяви та клопотання сторін, узагальнення їх доводів та інші процесуальні дії у справі Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.08.2024 року визначено суддю Іщенко Х.В. Ухвалою судді від 20.08.2024 року відкрито провадження по справі в порядку загального позовного провадження з викликом сторін по справі. Позивач в судове засідання не з`явився, про час та місце слухання справи повідомлявся судом належним чином, надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутністю за наявними в матеріалах справи документами та задоволення його позовних вимог з підстав зазначених в позові. Представник відповідача Казанківської селищної ради Баштанського району Миколаївської області в судове засідання не з`явився, про час та місце слухання справи повідомлявся судом належним чином, явку свого представника в судове засідання не забезпечив, відзив на позов в порядку ст. 178 ЦПК України та заперечення в порядку ст. 179 ЦПК України не надав. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, про час та місце слухання справи повідомлявся судом належним чином, надав до суду заяву що він не заперечує щодо задоволення позовних вимог позивача та розгляд справи за його відсутністю. У зв`язку з неявкою в судове засідання сторін по справі фіксування судового засідання в порядку ст. 247 ЦПК України за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Суд дослідивши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги позивача та заперечення відповідача, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішенню справи по суті, враховуючи вимоги ст. 6 Конвенції з прав людини та основоположних свобод, відповідно до якої кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи у продовж розумного строку незалежним та безстороннім судом встановленим законом, який вирішить його спір щодо його прав та обов`язків. У зв`язку з цим суд вважає, що справу слід вирішити на підставі доказів, які були отримані під час судового розгляду та які маються в матеріалах справи. Враховуючи принцип змагальності та диспозитивності судового процесу, об`єктивно оцінивши докази з точки зору їх належності, допустимості та достатності, суд вважає , що в матеріалах справи достатньо доказів про права та взаємовідносини сторін, у зв`язку з чим позов підлягає до задоволення враховуючи наступне. Фактичні обставини встановлені судом та відповідні їм правовідносини Судом встановлено та підтверджено документально, що відповідно до копії паспорту ЕО 694867 , позивач [PERSON] , [INFO] . народився в смт. Казанка, Миколаївської області, який зареєстрований в [ADDRESS] , з 26.03.2003 року, РНОКПП [NUMBER] . Відповідно до копії свідоцтва про народження [NUMBER] від 15.08.1975 року, [PERSON] , [INFO] , батьками якого зазначені [PERSON] та [PERSON] , проведена запис № 101. [INFO] померла матір позивача, [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтво про смерть серії [NUMBER] від 14.06.2022 року. Після смерті матері позивача залишилося спадщина у вигляді земельної ділянки, площею 6,28 га, що розташована в межах території Казанківської селищної ради Казанківського району Миколаївської області, що підтверджується копією державного акту на право власності на земельну ділянку , Серії ЯЕ № 917106, виданого 08.02.2008 року. Згідно заповіту від 24.04.2014 року, посвідченого приватним нотаріусом Казанківського районного нотаріального округу Корж М.В. зазначено, що [PERSON] , [INFO] на випадок своєї смерті зробила таке розпорядження, належну їй на праві приватної власності земельну ділянку, площею 6,28 га, цільове призначення якої для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер: 4823655100:35:000:0010, яка розташована в межах території Казанківської селищної ради Казанківського району Миколаївської області, заповідає [PERSON] , [INFO] . Постановою про відмову у вчиненні нотаріальних дій, виданого приватним нотаріусом Баштанського районного нотаріального округу Миколаївської області Корж М.В. від 04.12.2023 року, [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , оскільки ним пропущено встановлений статтею 1270 ЦК України строк на прийняття спадщини, яка передбачає, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Мотиви з яких виходить суд та застосовані норми права Згідно ст. 6 Конвенції з прав людини та основоположних свобод, яка є невід`ємною частиною національного законодавства, кожна особа при визначенні її прав та обов`язків має право на справедливий судовий розгляд. У пункті 35 рішення від 12.03.2009 року у справі « Плахтєєва та Плахтєєв проти України », заява № 20347/03 від 2.03.2009 року Європейський суд з прав людини вкотре наголосив на гарантованому кожній особі праві на звернення до суду з позовом щодо захисту її прав та обов`язків цивільного характеру. Відповідно до статей 55, 124 Конституції України визначено, що права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Правосуддя в Україні здійснюється виключно судом. Постановою Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року « Про судову практику у справах про спадкування» визначено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Частиною 1 статті 4 ЦПК України визначено, що\~кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Також частиною 1 статті 5 ЦПК України визначено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Відповідно до частини 1 статті 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст.1217 ЦК України). Відповідно дост.1222 ч.1 ЦК Україниспадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини. В силу вимог ст.ст. 1216-1218 ЦК Україниспадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст.ст.\~1220-1221,\~1223 ЦК Україниспадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з цього часу виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця. Відповідно до приписів\~Цивільного кодексу України\~(статті 1268, 1269) спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати у строк шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270\~УК України), до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Правила ч.3\~ст.1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року по справі № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини колегія суддів враховує прецедентну практику Європейського Суду з прав людини. Стала практика ЄСПЛ (серед багатьох інших, рішення ЄСПЛ у справах "Спорронґ і Льоннрот проти Швеції" від 23 вересня 1982 року, "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства" від 21 лютого 1986 року, "Щокін проти України" від 14 жовтня 2010 року, "Сєрков проти України" від 7 липня 2011 року, "Колишній король Греції та інші проти Греції" від 23 листопада 2000 року, "Булвес" АД проти Болгарії" від 22 січня 2009 року, "Трегубенко проти України" від 2 листопада 2004 року, "East/WestAllianceLimited" проти України" від 23 січня 2014 року) свідчить про наявність трьох критеріїв, які слід оцінювати на предмет сумісності заходу втручання в право особи на мирне володіння майном із гарантіями статті 1 Першого протоколу, а саме: чи є втручання законним; чи переслідує воно "суспільний", "публічний" інтерес; чи є такий захід (втручання в право на мирне володіння майном) пропорційним визначеним цілям. Стаття 1 Першого протоколу гарантує захист права на мирне володіння майном особи, яка законним шляхом, добросовісно набула майно у власність, і для оцінки додержання "справедливого балансу" в питаннях позбавлення майна мають значення обставини, за якими майно було набуте у власність, поведінка особи, з власності якої майно витребовується. Згідно роз`яснень, які викладені у\~постанові Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 р. «Про судову практику у справах про спадкування», спадкоємець є таким, що спадщину не прийняв, якщо свідомо, за відсутності будь-яких перешкод своєчасно не вчиняв дії з прийняття спадщини протягом шести місяців з моменту її відкриття. Згідно п. 24 вищевказаної постанови Пленуму Верховного суду України, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку для прийняття спадщини , суд досліджуючи поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини, повинен виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця для вчинення цих дій. Дослідивши матеріали справи, суд вважає обґрунтованими доводи позивача про те, що позивач пропустив строк прийняття спадщини у встановлений законодавство строк після смерті своєї матері з поважних причин,у зв`язку з повномасштабним військовим вторгненням в Україну він не мав можливості звернутися вчасно до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки відповідно до\~Указу Президента України від 24.02.2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану у Україні», на території України введено воєнний стан із 05-30 год. 24.02.2022 року. Після неодноразових продовжень воєнний стан діє по теперішній час. Висновки суду за результатом розгляду позовної заяви Відповідно до частини 1 статті 263 ЦПК України визначено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Згідно статей 12, 81 ЦПК України визначено, щокожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до частини 1 статті 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Аналізуючи наведені докази, встановивши дійсні мотиви пред`явленого позову , суд вважає , що позивачем під час судового розгляду підтверджено , що він пропустив строк прийняття спадщини у встановлений законодавство строк після смерті своєї матері з поважних причин, у зв`язку з повномасштабним військовим вторгненням в Україну він не мав можливості звернутися вчасно до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки відповідно до\~Указу Президента України від 24.02.2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану у Україні», на території України введено воєнний стан із 05-30 год. 24.02.2022 року. Після неодноразових продовжень воєнний стан діє по теперішній час, тому суд вважає, що позовні вимоги позивача є обґрунтованими і підлягають до задоволення. У зв`язку з чим позивачу слід визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті його матері [PERSON] , яка померла [INFO] , терміном у два місяці після набрання рішенням законної сили. Згідно ст. 141 ЦПК України судові витрати пов`язані з розглядом справи слід залишити за позивачем.

Outcome: approved