Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-07 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом, в якому просить визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] , мотивуючи свої вимоги наступним. Його батько [PERSON] загинув [INFO] в селі Піски Донецької області під час виконання обов`язків військової служби із захисту Батьківщини та здійснення заходів з національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії. Рішенням суду встановлено факт смерті [PERSON] , на підставі якого 27 лютого 2023 року складено актовий запис про смерть. Заповіту на випадок своєї смерті батько не залишив. Після його смерті відкрилася спадщина, яка складається із житлового будинку в с. Петрове Кіровоградської області. На момент смерті батько був зареєстрований одноосібно в будинку, позивач на той час був зареєстрований в кімнаті 202 будинку 4 на площі Дружби народів в Кропивницькому. Своє право на подачу заяви до нотаріуса про прийняття спадщини реалізувати не зміг через відсутність документу, що підтверджує факт смерті батька. , що є об`єктивною нездоланною перешкодою для вчасного подання заяви. Позивач в судове засідання не з`явився, представник надала заяву про розгляд справи без її участі, просить задовольнити вимоги позову. Відповідач в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи без участі представника, заперечень проти позову не має. Враховуючи, що в справі є достатньо матеріалів, які вказують на права та взаємовідносини сторін, суд вважає можливим розглянути справу за відсутності сторін. Повно, всебічно та об`єктивно дослідивши у судовому засіданні матеріали справи суд вважає позов обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню за таких підстав. Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне. Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] батьком [PERSON] є [PERSON] . Рішенням Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 24 січня 2023 року встановлено факт смерті [PERSON] , [INFO] , уродженця с.Петрове Знам`янського району Кіровоградської області Україна, який загинув [INFO] в с.Піски Донецької області Україна під час виконання обов`язків військової служби із захисту Батьківщини та здійснення заходів з національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії, перебуваючи безпосередньо в районах бойових дій та приймаючи участь в бойових діях. Знам`янським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Кропивницькому районі Кіровоградської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) 27 лютого 2023 року складено актовий запис про смерть №137. Відповідно до довідки виконавчого комітету Знам`янської міської ради Кропивницького району Кіровоградської області №17-21/210/8 від 14.06.2024 [PERSON] на день смерті проживав та був зареєстрований за адресою [ADDRESS] . На день смерті проживав та був зареєстрований в своєму домогосподарстві один. Згідно з Інформаційних довідок зі Спадкового реєстру та копії спадкової справи, після смерті [INFO] [PERSON] заведена спадкова справа №66/2023 Другою Знам`янської державною нотаріальною конторою Кіровоградської області за претензією кредитора АТ КБ «ПриватБанк». Відповідно до вимог ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови в її прийнятті спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 ЦК України. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину (ч.1 ст.1296 ЦК України). За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України та п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Тлумачення частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~дозволяє сформулювати правило, відповідно до якого надання судом додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можливо у разі: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави та 2) ці обставини визнані судом поважними. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. У такому разі, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Суд вважає відсутність підтвердження факту смерті спадкодавця з незалежних ід позивача причин через збройну агресію Російської Федерації проти України поважною причиною пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, пов`язану з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до статті 3 ЦК України серед загальних засад цивільного законодавства є: принцип неприпустимості позбавлення права власності, крім випадків встановлених Конституцією України та законом; справедливість, добросовісність та розумність. Статтею 41 Конституції України передбачено: «Кожен має право володіти користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. Підставою виникнення права приватної власності є також успадкування майна, що базується на правонаступництві. Цивільний процесуальний кодекс України у статті 2 закріплює, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно зі ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколів до неї про захист прав людини і основоположних свобод із змінами та доповненнями, внесеними Протоколом № 11 від 11 травня 1994 року, який діє для України з 11 вересня 1997 року та прецедентної практики Європейського суду з прав людини, кожна фізична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Виходячи з рішення ЄСПЛ у справі «Маркс проти Бельгії» від 13 червня 1979 року, стаття 1 Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, по своїй суті є гарантом права власності, оскільки визнає право будь-якої особи на безперешкодне користування своїм майном. За змістом положень книги 6 ЦК України, спадкове право захищає власність фізичних осіб. Позивач пов`язаний зі спадкодавцем кровним спорідненням. Усі права та обов`язки, що належали спадкодавцю на момент відкриття спадщини в розумінні ст.1 Першого протоколу до Конвенції, становитиме майно позивача, виходячи із законодавчого визначення спадкових правовідносин, суб`єктом яких є позивач. Таким чином, суд вважає, що причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини поважними, оскільки позивач не скористався своїм правом звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини в межах вказаного строку через незалежні він нього причини, враховуючи відсутність підтвердження факту смерті позивача тривалий час через збройну агресію Російської Федерації проти України, в інший спосіб захистити своє право не може, є спадкоємцем за законом, інші спадкоємці які прийняли спадщину відсутні, спадщина не визнана відумерлою, суд вважає за можливе визначити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті спадкодавця. На підставі викладеного та

Outcome: approved