Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-30 00:00:00

\~ \~ \~ \~ [PERSON] звернулась до суду з позовом до [PERSON] про розірвання шлюбу. На обґрунтування своїх вимог позивачка зазначає, що перебуває в шлюбі з відповідачем, від шлюбу подружжя має малолітню доньку - [PERSON] , [INFO] .. Позивачка повідомляє, що з часом їхні стосунки в шлюбі з відповідачем почали погіршуватись у зв`язку з характером відповідача та зміною його ставлення до сім`ї. Відповідач не піклується про створення нормальних сімейних стосунків, не дбає про подальший розвиток сімейних відносин, про взаємоповагу один до одного. Відповідач не виконував свого обов`язку щодо належного утримання дитини, тому позивачка була змушена звернутись до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення аліментів з [PERSON] , про що судом 11.06.2024 було винесено судовий наказ. Крім цього, відповідач вчиняє домашнє насильство щодо позивачки та спільної доньки, у зв`язку з цим [PERSON] змушена була звертатись до поліції. З наведених обставин шлюб носить формальний характер. Сім`я фактично розпалась, в зв`язку з чим виникла необхідність у розлученні. Подальше збереження шлюбу, на думку [PERSON] , не буде відповідати інтересам позивачки, а також інтересам дитини. \~ \~ \~ \~Позивачка [PERSON] під час судового розгляду справи свої вимоги підтримала, наголошувала на необхідності їх задоволення, навела аргументи, аналогічні викладеним у позовній заяві. Вона просила шлюб розірвати, оскільки відповідач вчиняє щодо неї та їхньої спільної дитини домашнє насильство. \~ \~ \~ \~ Відповідач [PERSON] був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи судом, для участі в призначеному судовому засіданні не прибув, надав до суду заяву від 30.09.2024, в якій просив здійснювати розгляд справи без його участі, водночас заперечував проти задоволення позову. Відповідач повідомив, що не визнає позовні вимоги, вважає, що треба зберегти сім`ю, подружжя має малолітню дитину, дитина потребує батьківської турботи та підтримки, вказав, що бажає вжити заходів для примирення з позивачкою та збереження родини, заявив клопотання про надання подружжю строку для примирення тривалістю 2 місяці. Ухвалою суду від 01.10.2024 відмовлено у задоволенні клопотання відповідача про надання сторонам строку для примирення. Суд, з`ясувавши зміст позовних вимог, вислухавши пояснення позивачки, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку про задоволення вимог [PERSON] з таких підстав. \~ \~ \~Відповідно до\~ст.\~12\~Цивільного процесуального\~кодексу (ЦПК)\~України цивільне судочинство\~здійснюється на\~засадах змагальності\~сторін; особи,\~які беруть\~участь у\~справі,\~мають рівні\~права щодо\~подання доказів,\~їх дослідження\~та доведення\~перед судом\~їхньої переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень (ч.1 ст. 81 ЦПК України). Згідно з ч.1 ст. 82 ЦПК України обставини, визнані сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі, не підлягають доказуванню. Позивачка [PERSON] є громадянкою України, зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , внесена до Державного реєстру фізичних осіб платників податків (а. с. 5). Відповідач [PERSON] є громадянином України, зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , внесений до Державного реєстру фізичних осіб платників податків (а. с. 6-7). Між позивачкою та відповідачем 28.04.2023 було укладено шлюб, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] , виданим 28.04.2023 виконавчим комітетом Павлівської сільської ради (а.с. 8). Від шлюбу подружжя має малолітню доньку [PERSON] , [INFO] (а.с.9). Ухвалою суду від 01.10.2024 відповідачу [PERSON] відмовлено у задоволенні клопотання щодо надання строку для примирення подружжю з мотивів, оскільки останній схильний до актів домашнього насильства щодо позивачки та малолітньої дитини, судом продовжено розгляд цивільної справи без участі відповідача згідно з раніше поданим ним клопотанням. Відповідно до ст. 32 Основного Закону ніхто не може зазнавати втручання в його особисте і сімейне життя, крім випадків, передбачених Конституцією України. Відповідно до ст. 104, 105 Сімейного кодексу (СК) України шлюб припиняється в наслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду. Згідно зі ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Нормами ч.1 ст. 51 Конституції України, ч.1 ст. 24 СК України встановлено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. За змістом ст. 56 СК України кожен із подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбних відносин забороняється законом. \~ \~ Згідно\~з правовою\~позицією,\~висловленою у\~п.\~10\~постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України від\~21.12.2007\~№ 11 «Про практику\~застосування судами\~ законодавства\~при розгляді\~справ про\~право на\~шлюб,\~розірвання шлюбу,\~визнання його\~недійсним та\~поділ спільного\~майна подружжя»,\~проголошена Конституцією\~України охорона\~сім`ї\~ державою\~ полягає,\~ зокрема,\~ в\~ тому,\~ що\~ шлюб\~ може\~бути розірвано\~в судовому\~порядку лише\~за умови,\~ якщо\~встановлено,\~ що\~подальше \~спільне \~життя \~подружжя і\~збереження шлюбу\~суперечитиме інтересам\~одного з\~них чи\~інтересам їх\~дітей.\~Передбачене ч.\~ 1\~ст.\~111\~СК вжиття\~судом заходів\~щодо примирення\~ подружжя\~ застосовується\~ у\~ випадку\~ відсутності\~згоди \~одного \~з \~них на\~розірвання шлюбу\~за ініціативою\~однієї зі\~сторін або\~суду у\~формі відкладення\~розгляду справи\~ слуханням\~ та\~надання сторонам\~ \~строку \~на \~примирення. Якщо після закінчення призначеного судом строку примирення подружжя не відбулося і хоча б один з них наполягає на припиненні шлюбу, суд вирішує справу по суті. Таким чином, суд убачає, що між позивачкою і відповідачем існує тривалий конфлікт, подружжя фактично припинило спільне проживання, подальше спільне проживання порушує інтереси позивачки, яке потерпає від домашнього насильства. За таких обставин суд вважає за необхідне шлюб, зареєстрований між сторонами, розірвати. Крім того, відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Враховуючи те, що при реєстрації шлюбу позивачка змінила своє дошлюбне прізвище з « [PERSON] » на « [PERSON] », вона має право після розірвання шлюбу іменуватися прізвищем « [PERSON] ». Вирішуючи питання про розподіл судових витрат між сторонами, суд зазначає таке. Згідно із ст. 133 ЦПК України судовий збір включено до складу судових витрат. Позивачка [PERSON] звернулась до суду з вимогами до відповідача. За подання позовної заяви немайнового характеру позивачкою сплачено судовий збір в розмірі 1211,20 грн.(квитанція АТ «ТАСКОМБАНК» від 28.08.2024 № 6882-8117-7361-2071 а.с.1). Відповідно до ст. 141 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Враховуючи наведене, суд стягує ці витрати з відповідача на користь позивачки. \~ \~ \~ \~

Outcome: approved