Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-07 00:00:00

У липні 2024 року позивач АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» звернувся до суду з позовом до відповідача про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил, зазначивши, що позивач постачає електричну енергію споживачу [PERSON] за адресою: [ADDRESS] , а отже остання користується електричною енергією на власні побутові потреби та є споживачем електричної енергії. 26.12.2023 під час проведення технічної перевірки стану електричних приладів обліку і електроустановок у відповідача за адресою: [ADDRESS] , представниками позивача було виявлено розкрадання електричної енергії, а саме - самовільне підключення струмоприймачів та електропроводки без наявності відповідних договорів про розподіл (передачу) постачання електричної енергії до мережі АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконано алюмінієвим дротом перерізом 2*4мм2, від опори ПЛ (повітряна лінія) 0,4 кВт до електропроводки відкрито, виявити яке при контрольному огляді можливість існувала. Тобто відповідач користується електричною енергією взагалі без приладу обліку, підключившись на опору, не сплачує жодних коштів за користування електричною енергією. За результатами перевірки 26.12.2023 було складено Акт про порушення № Дн 005597. 08.02.2024 на засіданні комісії з розгляду акту про порушення було прийнято рішення провести нарахування вартості не облікованої електричної енергії та складено протокол про нарахування збитків №11/24. Таким чином, вартість не облікованої електричної енергії, нарахованої на підставі акту № Дн 005597 від 26.12.2023 становить 120\~669,29 грн., яку позивач разом з судовими витратами по справі, просить стягнути з відповідача. Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 12.07.2024 цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» до [PERSON] направлено для розгляду за підсудністю до Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська. Ухвалою Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 08.08.2024 справу прийнято до свого провадження та визначено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Відповідач [PERSON] повідомлялася судом про наявність цивільної справи на розгляді у суді, стороною якої вона є, шляхом направлення поштової кореспонденції суду за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання. Клопотань до суду про розгляд справи з повідомленням сторін та відзиву на позовну заяву не надходило. Верховний Суд у постанові від 18.03.2021 у справі № 911/3142/19\~сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, в даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у\~постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі №800/547/17\~, постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б). За висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 10.05.2023 у справі №755/17944/18, довідка поштового відділення з позначкою про неможливість вручення судової повістки у зв`язку «відсутній за вказаною адресою» вважається належним повідомленням сторони, зазначене свідчить про умисне неотримання судової повістки. Оскільки відповідач у встановлений судом строк не надала до суду відзив на позовну заяву, а тому суд на підставі ч. 8\~ст. 178 ЦПК України\~вирішує справу за наявними матеріалами. Суд, дослідивши письмові докази, встановив наступні фактичні обставини. Відповідно до ч.ч. 6, 10, 19, 20 п. 5.5.5. ПРРЕЕ, споживач електричної енергії зобов`язаний забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів України; узгоджувати з оператором системи нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності; своєчасно вживати відповідних заходів для усунення виявлених порушень; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. Згідно п. 8.2.5 ПРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил. Судом встановлено, що [PERSON] є споживачем та отримує послуги з електропостачання за адресою [ADDRESS] . Під час\~проведення технічної\~перевірки стану\~електричних приладів\~обліку і\~електроустановок у\~відповідача за\~адресою:\~ [ADDRESS] ,\~що проводилась 26.12.2023, представниками позивача було виявлено розкрадання електричної енергії, а саме - самовільне підключення струмоприймачів та електропроводки без наявності відповідних договорів про розподіл (передачу) постачання електричної енергії до мережі АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконано алюмінієвим дротом перерізом 2*4мм2, від опори ПЛ (повітряна лінія) 0,4 кВт до електропроводки відкрито, виявити яке при контрольному огляді можливість існувала. Тобто відповідач користується електричною енергією взагалі без приладу обліку, підключившись на опору, не сплачує жодних коштів за користування електричною енергією. За результатами перевірки 26.12.2023 було складено Акт про порушення № Дн 005597, з яким [PERSON] ознайомилась та підписала без зауважень. Відповідно до акту про порушення № Дн 005597 відповідача було повідомлено про дату засідання комісії щодо розгляду складеного акту про порушення, яке було призначене на 04.01.2024, але відповідач на засідання комісії не з`явилася, тому було прийнято рішення перенести засідання комісії на 08.02.2024, про що відповідача було повідомлено поштовим листом від 05.01.2024, який був направлений поштою, але на засідання комісії 08.02.2024 відповідач також не прийшла, заяв щодо його перенесення та відкладення не надала. 08.02.2024 на засіданні комісії з розгляду акту про порушення було прийнято рішення провести нарахування вартості не облікованої електричної енергії в сумі 120\~669,29 грн., про що було складено протокол про нарахування №11/24. Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом, зокрема, правопорушенням на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Згідно з положенням пункту 8.4.2 глави 8.4 розділу VIII ПРРЕЕ визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами. Пунктом 8.4.7. глави 8.4 розділу VIII ПРРЕЕ визначено, що розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється виходячи з:вартості середньомісячних витрат оператора системи на купівлю однієї кіловат-години (кВт·год) електричної енергії на компенсацію незапланованих втрат електричної енергії, її передачі та розподілу у період порушення споживачем цих Правил (Ц, грн/кВт·год); величини розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії (W доб, кВт·год); кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил (Д, день). У разі виявлення порушення, зазначених у підпунктах 6-8 пункту 8.4.2. ПРРЕЕ розрахунок здійснюється за формулою (8). Відповідно до Протоколу засідання комісії №11/24 від 08.02.2024 з розгляду акту про порушення\~№ Дн 005597 від 26.12.2023 прийнято рішення нарахування провести у відповідності з пунктом 8.4.13 та за формулою 8 за період з 26.12.2022 по 26.12.2023 в розмірі 120\~669,29 грн. Згідно до вимог ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У відповідності до ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Також, у відповідності до ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірним рішенням, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. Щодо судових витрат по справі. Судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Відповідно до частини 1-2 статті 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Частиною 8 статті 141 ЦПК України визначено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Відповідно до частини 3 статті 137 ЦПК України для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. У поданій 09.07.2024 позовній заяві позивач просить стягнути з відповідача понесені ним витрати на правову допомогу в розмірі 10 000 грн. та 3028 грн. сплаченого судового збору за подання даного позову. На підтвердження понесених витрат на правову допомогу позивач надав суду - договір про надання правової допомоги №210-ДЕ від 08.01.2021; додаткову угоду №4 від 27.04.2021 до договору №210-ДЕ про надання правової допомоги від 08.01.2021; додаткову угоду №9360-ДнОЭ/44 від 20.12.2023; акт наданих послуг №44/205/9055/2024 від 01.08.2024 за період з 30.04.2024 по 09.07.2024 за договором про надання правової допомоги №210-ДЕ від 08.01.2021. Суд враховує, що складання позовної заяви не потребувало аналізу великої кількості документів, а у справах даної категорії наявна усталена судова практика, адвокат не вивчав додаткові джерела права, законодавства, що регулює спір у справі, документи та доводи, якими протилежна сторона у справі обґрунтовує свої заперечення, справа розглядається у спрощеному провадженні, тобто надання правничої допомоги в даній справі зводилося до складання позовної заяви. Враховуючи предмет позову, складність справи, обсяг наданих адвокатом послуг та виконаних робіт, суд вважає за можливе зменшити розмір витрат на правничу допомогу, який підлягає стягненню з відповідача на користь АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» до 3000,00 грн. У відповідності до статті 141 ЦПК України, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача 3028,00 грн. судового збору.

Outcome: partial