Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-08 00:00:00

05.09.2024 представник [PERSON] в інтересах [PERSON] звернулася до суду із заявою про встанволення факту родинних відносин та просить суд, встановити факт родинних відносин між [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , що він є її чоловіком, а вона його дружиною. Свої вимоги мотивує тим, що [INFO] помер [PERSON] , чоловік заявниці [PERSON] . Для отримання свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті чоловіка, заявниця звернулася із відповідною заявою до Київської державної нотаріальної контори у місті Одеса. Однак державним нотаріусом було відмовлено і рекомендовано звернутися до суду для встановлення факту родинних відносин, у зв`язку з розбіжностями в наданих документах, що засвідчують особу та ступінь родинного зв`язку (у свідоцтві про укладення шлюбу, призвіще громадянки після укладання шлюбу зазначено « [PERSON] », а в наданому паспорті громадянки призвіще « [PERSON] »). Встановлення факту заявниці необхідно для оформлення права на спадщину. У зв`язку з викладеним представник заявниці звернулася до суду для встановлення факту родинних відносин. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.09.2024 для розгляду зазначеної позовної заяви визначено головуючого суддю Скриль Ю.А. Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 06.09.2024 провадження по справі відкрито та призначено судове засідання. 03.10.2024 через канцелярію суду від представника заявника\~ [PERSON] адвоката Караніклієвої Л.О. надійшло клопотання, яке було задоволено ухвалою суду Київського районного суду м. Одеси від 04.10.2024, про залучення [PERSON] (м. Одеса, [INFO] , місце проживання: [ADDRESS] ) до участі у справі за заявою [PERSON] про\~встановлення факту,\~що має\~юридичне значення,\~ в якості заінтересованої особи. Представник заявниці [PERSON] - [PERSON] в заяві посилалася на наступне: [PERSON] разом зі своїм чоловіком перебували у шлюбі до дня смерті та проживали разом за адресою: [ADDRESS] . На невідповідність у деяких документах щодо розбіжності у призвіщі заявниці не звертали уваги, заявниця неодноразово зверталась до різних державних установ, проте ніхто ніколи не звертав уваги на ці розбіжності, вона ж своєчасно не усунула недоліки щодо розбіжностей, які містяться у документах відносно її призвіща. Через вказані розбіжності [PERSON] позбавлена можливості оформити право на спадщину, тому вимушена звернутися з вказаною заявою до суду. До судового засідання заявниця [PERSON] та її представник - адвокат Караніклєва Л.О. не з`явилися, надали заяву в якій вимоги підтримують та просять їх задовольнити, справу просять розглядати у їх відсутність Заінтересована особа [PERSON] до судового засідання не з`явилася, надала до суду заяву в якій підтвердила той факт, що її мати [PERSON] та померлий батько [PERSON] , були чоловіком та дружиною та по день смерті батька проживали разом. Вивчивши матеріали справи, оцінивши надані докази, суд вважає, що заява підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Як встановлено в судовому засіданні,\~\~ [PERSON] помер [INFO] , про що свідчить свідоцтво про смерть серії [NUMBER] , видане Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), актовий запис № 5772 від 22.07.2024. Заявниця, як спадкоємець за законом, звернулася до державного нотаріуса Київської державної нотаріальної контори у місті Одеса Лєсогорова Д.О. для оформлення права на спадщину. 30.08.2024 Київською державною нотаріальною конторою м. Одеси відкрито спадкову справу за №713/2024, але їй було відмовлено у прийнятті заяви та рекомендовано звернутися до суду для встановлення факту родинних відносин, так як у наданих заявницею документах є розбіжності, що засвідчують особу та ступінь родинного зв`язку ( у свідоцтві про укладення шлюбу, призвіще громадянки після укладання шлюбу зазначено « [PERSON] », а в наданому паспорті громадянки призвіще « [PERSON] »). Так, з наданих документів вбачається: 10.04.1970 укладений шлюб між [PERSON] та [PERSON] , про що Консульським відділом Посольства СРСР в Чехословаччині 10.04.1970 зроблено відповідний актовий запис №30. На підставі вказаного актового запису Консульським відділом Посольства СРСР було видано свідоцтво про шлюб серії [NUMBER] . У відповідному актовому записі та свідоцтві про шлюб призвіще громадянки після укладення шлюбу зазначено « [PERSON] ». 01.11.1983 у подружжя [PERSON] та [PERSON] народилась донька [PERSON] , про що Приморським відділом РАЦС міста Одеси 07.12.1983 року було зроблено відповідний актовий запис №2095. На підставі вказаного актового запису 07.12.1983 Приморським відлілом РАЦС міста Одеси було видане свідоцтво про народження серії [NUMBER] . У відповідному актовому записі та свідоцтві про народження призвіще матері [PERSON] зазначено « [PERSON] ». 30.12.1996 [PERSON] отримала паспорт громадянки України серії [NUMBER] , виданий 30.12.1996 Київським РВ УМВС України в Одеській області, в якому її призвіще помилково зазначили « [PERSON] ». У зазначеному паспорті на сторінці десятій у графі сімейний стан є відмітка про реєстрацію шлюбу з [PERSON] , 1947 року народження. Подружжя по день смерті чоловіка проживало разом за адресою: [ADDRESS] . Такі розбіжності у написанні призвіща заяника є результатом лише документальної помилки та некоректного виконання своїх обов`язків працівників державних установ. Однак, така обставина перешкоджає заявниці реалізувати права щодо оформлення спадщини після смерті чоловіка, що і стало підставою для звернення до суду. Відповідно до п. 5 ч. 2\~ст. 293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення факту, що має юридичне значення. Згідно з п. 1 ч. 1\~ст. 315 ЦПК України\~суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Пленум Верховного Суду України у п. 1\~постанови № 5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення»\~вказав на те, що в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Однак, суд зазначає, що під родинними відносинами слід розуміти кровний зв`язок між особами, які походять одне від одного (пряма лінія родинних відносин) і кровний зв`язок між особами, які походять від спільного предка (бічна лінія родинних відносин). У прямій лінії родинних відносин знаходяться: мати і син (або донька), батько і син (або донька), дід і внук (внучка), бабка і внук (внучка), прадід і правнук (правнучка), прабабка і правнук (правнучка). У бічній лінії родинних відносин знаходяться, наприклад: рідні брати і сестри, дядько і племінник (племінниця), тітка і племінник (племінниця), двоюрідні брати і сестри тощо. Розрізняють також ступені родинних відносин, які визначаються кількістю народжень, які відділяють народження одного родича від іншого. Родинні відносини є підставою для виникнення численної групи сімейних правовідносин (наприклад, між батьками і дітьми, братами і сестрами, бабкою, дідом і внуками). Таким чином, родинні відносини (споріднення) (у теорії права) - кровний зв`язок між людьми, з наявністю якого закон пов`язує виникнення, зміну чи припинення прав та обов`язків. Правове значення має як пряме споріднення так і не пряме (бокове), коли родинні зв`язки виникають за наявності спільного пращура (родоначальника). Стосунки між подружжям не є родинними. У листі ВСУ «Судова практика розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення» зазначено, що дружина чи чоловік також мають право на спадкування у разі смерті одного з подружжя, однак такі члени сім`ї не перебувають у кровному спорідненні. Встановлення факту родинних відносин між такими особами чинним законодавством не передбачено. Для них може мати правове значення встановлення факту реєстрації шлюбу чи факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу у відповідних випадках. Аналогічна позиція викладена в постанові Верховного Суду від 30 липня 2018 року у справі №737/120/18 про те, що в порядку окремого провадження може бути встановлений факт родинних відносин лише між кровно спорідненими родичами, а не між чоловіком та дружиною. Статтею 80 ЦПК України\~передбачено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Згідно з ч. 1, ч. 2\~ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Приймаючи до уваги підтвердження обставин існування подружніх відносин між заявником [PERSON] та померлим [PERSON] , а також те, що встановлення юридичного факту має значення для охорони прав та інтересів заявника, оскільки остання позбавлена можливості у позасудовому порядку встановити вказаний факт з метою оформлення нею право на спадщину, суд дійшов висновку, що вимоги заяви підлягають задоволенню частково та встановлення факту того, що [PERSON] є дружиною померлого [PERSON] . При цьому в частині встановлення факту родинних відносин суд вважає, що заява задоволенню не підлягає, оскільки з підстав викладених вище, чоловік та дружина не мають кровного споріднення і не є родичами.

Outcome: partial