Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-30 00:00:00

[PERSON] 21.12.2021 року звернулася до суду з позовом, в якому просила збільшити розмір аліментів, що стягуються з [PERSON] на її користь на утримання [PERSON] , [INFO] , на підставі рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 26.05.2020 року у справі №766/5691/19 у розмірі 1779,00 грн. щомісячно, визначивши їх у розмірі 10 тис. грн. щомісячно, починаючи із дня пред`явлення позову та до повноліття дитини; стягнути витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 10 тис. грн. В обґрунтування позову вказала, що перебувала у зареєстрованому з відповідачем шлюбі, який за рішенням Херсонського міського суду Херсонської області від 11.01.2019 року розірвано. Від шлюбу мають малолітню доньку [PERSON] , яка народилася [INFO] . Рішенням Херсонського міського суду Херсонської області від 26.05.2020 року з відповідача стягнуто на її користь аліменти на утримання дитини у розмірі 1779,00 грн. За розрахунком аліментів від 01.12.2021 р., відповідач не має заборгованості по аліментам, хоча з червня 2019 р. аліменти ним не сплачуються, через допущення переплати у період з червня 2019 р. Вказує, що її матеріальне становище погіршилось, оскільки збільшилися витрати на дитину, з`явились нові витрати пов`язані із навчанням дитини, такі як шкільна форма, канцелярія, додаткові освітні послуги тощо. Зазначає, що відповідач володіє професією моряка та більше десяти років працює на судах іноземних роботодавців, отримує заробітну плату орієнтовно у розмірі 4 тис. доларів США щомісячно із тривалістю рейсів у шість місяців. Вважає, що відповідач має можливість сплачувати аліменти у більшому розмірі. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 18.01.2022 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження та призначено судовий розгляд. 24 лютого 2022 року відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України та Закону України "Про правовий режим воєнного стану", Указом Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» постановлено ввести в Україні воєнний стан строком на 30 діб. Указом Президента України від 14.03.2022 № 133/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб. Указом Президента України від 18 квітня 2022 року № 259/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб. Указом Президента України від 17 травня 2022 року № 341/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжено строк дії воєнного стану з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб. Указом Президента України від 12 серпня 2022 року № 573/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжено строк дії воєнного стану з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб. Указом Президента України від 07 листопада 2022 року № 577/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжено строк дії воєнного стану з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб, який в подальшому було продовжено. Розпорядженням голови Верховного Суду №1/0/9-22 від 06.03.2022 року «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану», враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, змінено територіальну підсудність судових справ підсудну Херсонському міському суду Херсонської області. Рішенням Вищої ради правосуддя №566/0/15-23 від 30.05.2023 р. «Про відновлення роботи Херсонського міського суду Херсонської області, зміну територіальної підсудності судових справ окремих судів Херсонської області, відтермінування початку відновлення роботи Білозерського районного суду Херсонської області», зокрема вирішено відновити з 1 червня 2023 року роботу Херсонського міського суду Херсонської області, територіальну підсудність судових справ якого змінено розпорядженнями Голови Верховного Суду від 6 березня 2022 року № 1/0/9-22 (зі змінами, внесеними розпорядженням Голови Верховного Суду від 26 вересня 2022 року № 52), від 10 січня 2023 року № 2. Датою початку процесуальної діяльності, зокрема, Херсонського міського суду Херсонської області визначено 12 червня 2023 року. З 12.06.2023 р. по 14.07.2023 р. визначений за цією справою головуючий перебувала у щорічній відпустці, перший робочий день після відпустки 17.07.2023 р. Після відновлення роботи суду, виходу головуючого з відпустки та проведення інвентаризації, продовжено розгляд справи. 15.02.2024 року представником відповідача подано відзив на позовну заяву, у якому просив відмовити у задоволенні позову. Вказав, що аліменти сплачував вчасно, крім того, сплачував додаткові витрати, заборгованості зі сплати аліментів не має, хоча з дитиною бачитися можливості у нього не має, оскільки йому достеменно відомо, що позивачка з 2022 року проживає на території рф та вивезла туди дитину, зв`язок наразі втрачено, позивачка на жодні контакти не йде. Починаючи з 2018 року відповідач безробітній, наразі у зв`язку із війною не має стабільного доходу. Позивачка у позові взагалі не посилається на зміну матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення його, жодних доказів не надає. В судове засідання сторони не прибули, в матеріалах справи наявна заява представника позивачки про розгляд справи у відсутність, представником відповідача подано відзив. За приписами ч. 2\~ст. 247 ЦПК України\~у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини справи та відповідні ним правовідносини. Заочним рішенням Херсонського міського суду Херсонської області від 26.05.2020 року у справі №766/5691/19 стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] аліменти на утримання неповнолітньої доньки [PERSON] , [INFO] у твердій грошовій сумі в розмірі 1779,00 грн. щомісячно, які підлягають індексації відповідно до закону, починаючи з 21.03.2019 року та до досягнення дитиною повноліття. Позивачка, звертаючись до суду з позовом про стягнення аліментів зазначала обставини працевлаштування відповідача моряком та вказувала на його можливість сплачувати аліменти в розмірі 25 тис. грн., однак, суд, приймаючи рішення про стягнення аліментів у розмірі 1779,00 грн. встановив, що позивачкою жодних доказів можливості відповідачем сплачувати аліменти саме у визначеному нею розмірі не надано, як і не надано доказів його працевлаштування станом на день звернення до суду із позовом. За довідкою №154/01-32 від 06.10.2021 р. виданої Херсонською загальноосвітньою школою І-ІІІ ступенів №37 ім. В. Дробота Херсонської міської ради, [PERSON] є учнем 1-А класу. Згідно довідки №109 від 11.10.2021 р. виданої КЗСМО «Дитяча художня майстерня» ХМР, Каленікова Софія навчається у школі в 1-Г класі. Позивачкою до позову долучено копії квитанції (арк. справи 16-17) про придбання продуктів харчування, миючих засобів для прибирання, канцелярського приладдя, сплату за художню майстерню. За відомостями Херсонського міського центру зайнятості від 21.04.2021 р. №2120/02/1553/21, [PERSON] був зареєстрований як безробітній з 01.02.2018 р., з 08.02.2018 р. по 21.03.2018 р. отримував виплату допомоги по безробіттю; з 16.11.2018 р. отримує виплату допомоги по безробіттю. В період з квітня 2021 р. по липень 2021 р. допомоги не отримував. Відповідно до положень статті 181 СК України способи виконання батьками обов`язку утримувати дитину визначаються за домовленістю між ними. За домовленістю між батьками дитини той із них, хто проживає окремо від дитини, може брати участь у її утриманні в грошовій і (або) натуральній формі. За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. Згідно з частиною першої статті 192 СК України розмір аліментів, визначений за рішенням суду або за домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим кодексом. Враховуючи зміст статей 181, 192 СК України, розмір аліментів, визначений рішенням суду, не вважається незмінним. Отже, у зв`язку із значним покращенням матеріального становища платника аліментів один із батьків дитини може подати до суду заяву про збільшення розміру аліментів. Значне погіршення матеріального становища платника аліментів може бути підставою для його вимоги про зменшення розміру аліментів. Розмір аліментів, визначений судовим рішенням або за домовленістю між батьками, суд може змінити за позовом платника або одержувача аліментів у зв`язку зі зміною матеріального чи сімейного стану, погіршення чи поліпшення здоров`я когось із них. Якщо суд встановить, що матеріальне становище платника аліментів, дозволяє йому утримувати дитину, він може збільшити розмір аліментів (частку заробітку (доходу), яка буде стягуватися як аліменти на дитину), що підлягає стягненню з платника аліментів. Свідченням зміни матеріального становища платника аліментів є зміна доходів, витрат, активів тощо. Під зміною сімейного стану розуміється з`явлення у сім`ї платника або одержувача аліментів осіб, яким вони за законом зобов`язані надавати утримування і які фактично знаходяться на їх утриманні. Таким чином, особа, яка одержує аліменти - одержувач аліментів, може звернутися до суду з позовом про збільшення розміру аліментів на дитину, якщо погіршилося його матеріальне становище, сімейний стан чи стан його здоров`я або ж покращилося матеріальне становище, сімейний стан чи стан здоров`я платника аліментів. Спосіб стягнення аліментів, визначений рішенням суду, змінюється за рішенням суду за позовом одержувача аліментів (абзац другий частини третьої статті 181 СК України). Отримувати підвищений мінімальний розмір аліментів - це безумовне право, визначене законом, яке захищається в судовому порядку саме в інтересах дитини. За положеннями статті 192 СК України зміна розміру аліментів може мати під собою й зміну способу їх присудження (зміна розміру аліментів, стягнутих за рішенням суду у частці від заробітку (доходу) матері, батька дитини на розмір аліментів у певній твердій грошовій сумі та навпаки). При розгляді позовів, заявлених з зазначених підстав, застосуванню підлягає не тільки стаття 192 СК України, але й низка інших норм, присвячених обов`язку батьків утримувати своїх дітей (стаття 182 "Обставини, які враховуються судом при визначенні розміру аліментів", стаття 183 "Визначення розміру аліментів у частці від заробітку (доходу) матері, батька дитини", стаття 184 "Визначення розміру аліментів у твердій грошовій сумі") (постанова Верховного Суду України від 05 лютого 2014 року у справі № 6-143цс13). Згідно зі статтею 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Позивачка звертаючись до суду із позовом про зміну розміру стягуваних аліментів вказала, що змінилось її матеріальне становище, дитина почала навчатися у школі, а відповідач має можливість сплачувати аліменти у більшому розмірі. У постанові Верховного Суду України від 05.02.2014 у справі № 6-143цс13 зроблено висновок, що розмір аліментів, визначений рішенням суду, не вважається незмінним. Отже, у зв`язку зі значним покращенням матеріального становища платника аліментів матір дитини може подати до суду заяву про збільшення розміру аліментів. Значне погіршення матеріального становища батька може бути підставою для його вимоги про зменшення розміру аліментів. При цьому стаття 192 СК України вказує на можливість зміни раніше встановленого розміру аліментів за наявності доведених в судовому порядку підстав, а саме: зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Отож, свідченням зміни матеріального становища платника аліментів є зміна доходів, витрат, активів тощо. Під зміною сімейного стану розуміється з`явлення у сім`ї платника або одержувача аліментів осіб, яким вони за законом зобов`язані надавати утримування і які фактично знаходяться на їх утриманні. Таким чином, особа, яка одержує аліменти одержувач аліментів, може звернутися до суду з позовом про збільшення розміру аліментів на дитину при наявності вищенаведених обставин. Законом України від 03.07.2018 за № 2475-VIII частину першу статті 71 Закону України «Про виконавче провадження» доповнено абзацом другим, яким передбачено, що виконавець стягує з боржника аліменти у розмірі, визначеному виконавчим документом, але не менше мінімального гарантованого розміру, передбаченого Сімейним кодексом України. Тобто законодавством передбачений механізм, який надає можливість забезпечити виплату аліментів у розмірі не нижче мінімального гарантованого розміру, передбаченого СК України навіть при наявності постановлених раніше судових рішень про стягнення аліментів у розмірі, нижчому ніж мінімальний гарантований розмір аліментів, встановлений законом на час стягнення. Вказаний висновок щодо застосування норм права викладено у постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 20.06.2019 у справі №632/580/17 (провадження № 61-51сво18) та у постанові Великої Палати Верховного Суду від 04.03.2020 у справі № 682/3112/18 (провадження № 14-580цс19). Відповідно до частин 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Належних та допустимих доказів щодо покращення матеріального стану відповідача з моменту ухвалення рішення суду про стягнення аліментів, що стягуються з відповідача, та надає йому можливість сплачувати аліменти у новому, більшому розмірі, позивачкою не надано. Крім того, судом враховано, що згідно ст. 141 СК України, як мати, так і батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Отже, позивачка також повинна нести витрати по утриманню дітей в рівній долі з їх батьком. Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік», прожитковий мінімум для дітей віком від 6 до 18 років становить: з 01 січня 2024 року - 3196 гривень. При визначенні розміру аліментів суд враховує, що як відповідач, так і позивач мають рівний обов`язок перед дитиною щодо її утримання до досягнення повноліття, що разом із присудженим розміром аліментів забезпечить належне утримання дитини та її гармонійний розвиток. З наданих відповідачем довідок Херсонського міського центру зайнятості встановлено, що 2018 року він перебував на обліку як безробітній. Сам же по собі факт, що відповідач є працездатною особою не є підставою для збільшення розміру стягуваних аліментів, а доказів про покращення його матеріального стану до позову не додано. Згідно із частиною першою\~ст. 185 СК України\~той з батьків, з кого присуджено стягнення аліментів на дитину, а також той з батьків, до кого вимога про стягнення аліментів не була подана, зобов`язані брати участь у додаткових витратах на дитину, що викликані особливими обставинами (розвитком здібностей дитини, її хворобою, каліцтвом тощо). Отже, виходячи з аналізу\~ст. 185 СК України\~додаткові витрати присуджуються на дитину за наявності в одного з батьків, з яким проживає дитина, додаткових витрат, викликаних особливими обставинами, зокрема необхідністю в розвитку дитини за наявності в неї здібностей, талантів, у зв`язку з\~її хронічною хворобою, лікуванням, каліцтвом тощо. Наявність таких витрат має довести особа, що заявляє позовні вимоги про стягнення додаткових витрат. Ці кошти є додатковими, на відміну від коштів, які отримуються одним з батьків на утримання дитини. Додаткові витрати не є додатковим стягненням коштів на утримання дитини. Аліменти необхідні, щоб забезпечити нормальні матеріальні умови для життя дитини. В окремих випадках за наявності особливих обставин, крім звичайних витрат на дитину вимагаються додаткові. Розмір додаткових витрат повинен визначатися залежно від передбачуваних або фактично понесених витрат на дитину. Визначення обставин, що можуть бути визнані істотними, закон відносить до компетенції суду. У будь-якому разі істотними є такі обставини, як стан здоров`я, матеріальне становище відповідача, наявність у нього інших неповнолітніх дітей, непрацездатних дружини, чоловіка, батьків, повнолітніх дітей тощо. До особливих обставин законодавцем відносяться випадки, коли дитина, яка знаходиться на утриманні батьків, потребує додаткових витрат на неї у зв`язку із розвитком певних її здібностей, страждає на тяжку хворобу, є калікою. Особливі обставини можуть бути зумовлені, як негативними (хвороба), так і позитивними фактами (схильність дитини до музики, що потребує купівлі музичного інструменту, або до певного виду спорту, що вимагає додаткових матеріальних витрат, або дитина потребує оздоровлення та відпочинку біля моря чи на гірському курорті). Такі особливі обставини є індивідуальними у кожному конкретному випадку. Додаткові витрати на дитину мають бути викликані особливими обставинами; наявність таких додаткових витрат має довести особа, що заявляє позовні вимоги про їх стягнення; ці кошти є додатковими на відміну від аліментів, що стягуються на утримання дитини; у випадку коли матеріальне становище батьків не дозволяє забезпечити повну оплату додаткових витрат, вони можуть бути компенсовані лише частково (постанова Верховного Суду України від 13 вересня 2017 року у справі №6-1489цс17). Оскільки вимоги позивачки пов`язані із навчанням дитини у спеціалізованій школі, що пов`язано зі здібностями дитини, вона не позбавлена можливості звернутися до суду із вимогами про стягнення додаткових витрат на утримання дитини, що пов`язані із її розвитком певних її здібностей. Враховуючи встановлені обставини справи, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог. Заходи забезпечення позову судом не застосовувались. Підстави для негайного виконання рішення відсутні. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed