Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-25 00:00:00

24 жовтня 2023 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшла позовна заява [PERSON] до Виконавчого комітету Одеської міської ради про стягнення компенсації матеріальної і моральної шкоди, у якій позивач просить стягнути з Виконавчого комітету Одеської міської ради матеріальний збиток у розмірі 253\~593,18 гривень, моральну шкоду у розмірі 5\~000,00 гривень, а також судові витрати. За результатами автоматизованого розподілу справи між суддями, справа передана на розгляд судді Косіциній В.В. Ухвалою суду від 31 жовтня 2023 року провадження у справі відкрито. Встановлено, що розгляд справи здійснюватиметься в порядку загального позовного провадження. Надано відповідачеві 15-ти денний строк з моменту отримання копії ухвали для подання відзиву. Підготовче засідання по справі призначено на 23 листопада 2023 року. 23 листопада 2023 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшло клопотання представника Виконавчого комітету ОМР про відкладення розгляду справи. У підготовче засідання, призначене на 23 листопада 2023 року учасники справи не з`явилися, хоча були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового розгляду. Ухвалою суду, занесеною до протоколу судового засідання клопотання від 23.11.2023 року задоволено, підготовче засідання відкладено на 19 грудня 2023 року. 07 грудня 2023 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшов відзив на позовну заяву, у якому відповідач просив відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. 13 грудня 2023 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшла відповідь на відзив, у якій позивач просив задовольнити позовну заяву у повному обсязі. У підготовче засідання, призначене на 19 грудня 2023 року учасники справи не з`явилися, хоча були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового розгляду. Ухвалою суду, занесеною до протоколу судового засідання підготовче засідання відкладено на 30 січня 2024 року. 20 грудня 2023 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшла заява представника позивача адвоката Глосова Юрія Валерійовича про закриття підготовчого провадження. 30 січня 2024 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшла заява представника позивача адвоката Глосова Юрія Валерійовича про розгляд справи без участі. Підготовче засідання, призначене на 30 січня 2024 року не відбулося у зв`язку із перебуванням головуючої у нарадчій кімнаті та було відкладено на 29 лютого 2024 року. 27 лютого 2024 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшла заява представника позивача адвоката Глосова Юрія Валерійовича про закриття підготовчого провадження. 29 лютого 2024 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшло клопотання, у якому заявник просив витребувати у в Управління державної реєстрації Юридичного департаменту Одеської міської ради належним чином засвідчені копії реєстраційної справи Державного підприємства Будинкоуправління №1 десятого відділення морської інженерної служби, м. Одеса, вул. Базарна, 89, ЄДРПОУ 24977917, а також залучити в якості співвідповідача ДП «Будинкоуправління №1 10 відділення морської інженерної служби. У підготовче засідання, призначене на 29 лютого 2024 року з`явився представник відповідача. Інші учасники справи у судове засідання не з`явилися, хоча були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового розгляду. Ухвалою суду від 29 лютого 2024 року задоволено клопотання про витребування доказів, витребувано у в Управління державної реєстрації Юридичного департаменту Одеської міської ради належним чином засвідчені копії реєстраційної справи Державного підприємства Будинкоуправління №1 десятого відділення морської інженерної служби, м. Одеса, вул. Базарна, 89, ЄДРПОУ 24977917. Підготовче засідання відкладено на 20 березня 2024 року. 15 березня 2024 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшла відповідь від Управління державної реєстрації Юридичного департаменту ОМР на виконання ухвали суду від 29.02.2024 року. У підготовче засідання, призначене на 20 березня 2024 року з`явився представник позивача та представник відповідача. Підготовче засідання відкладено на 10 квітня 2024 року. 10 квітня 2024 року до Приморського районного суду м. Одеси від представника відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. У підготовче засідання, призначене на 10 квітня 2024 року учасники справи не з`явилися, хоча були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового розгляду. Ухвалою суду, занесеною до протоколу судового засідання клопотання від 10.04.2024 року задоволено, підготовче засідання відкладено на 28 травня 2024 року. 24 травня 2024 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшло клопотання представника відповідача про долучення доказів, у якому заявник просив долучити до матеріалів справи лист ПРА ОМР від 08.04.2024 року №01-11/545/1вих. 27 травня 2024 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшло клопотання представника позивача [PERSON] про витребування доказів, у якому заявник просить витребувати у КП «БТІ» ОМР копію технічного паспорта на будинок [ADDRESS] . У підготовче засідання, призначене на 28 травня 2024 року учасники справи не з`явилися, хоча були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового розгляду. Ухвалою суду від 28 травня 2024 року клопотання від 27.05.2024 року про витребування доказів задоволено. Підготовче засідання по справі відкладено на 27 червня 2024 року. Підготовче засідання, призначене на 27 червня 2024 року не відбулося у зв`язку із відсутністю у приміщенні суду електропостачання та було відкладене на 15 серпня 2024 року. 14 серпня 2024 року до Приморського районного суду м. Одеси від представника позивача адвоката Глосова Юрія Валерійовича надійшло клопотання про приєднання доказів, у якому заявник просить долучити до матеріалів справи відповідь КП «БТІ» ОМР на виконання ухвали суду від 28 травня 2024 року. У підготовче засідання, призначене на 15 серпня 2024 року з`явився представник відповідача. Інші учасники справи у судове засідання не з`явилися, хоча були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового розгляду. Ухвалою суду від 15 серпня 2024 року закрито підготовче провадження у справі. Засідання по справі призначено на 26 вересня 2024 року. 26 вересня 2024 року до Приморського районного суду м. Одеси від представника відповідача надійшли письмові пояснення. У судове засідання, призначене на 26 вересня 2024 року з`явився представник позивача та представник відповідача. Представник позивача підтримав заявлені позовні вимоги у повному обсязі. Представник відповідача заперечував проти задоволення позовних вимог, просив відмовити. Суд дослідивши матеріали справи встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. У позовній заяві позивач зазначає про те, що 25 липня 2023 року у м. Одесі, узвіз Військовий, 1/3 сталося падіння дерева, внаслідок чого т/з Mazda 3, д/н [NUMBER] завдано механічні пошкодження. На підтвердження зазначеного, позивачем надано лист ВП №2 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області від 07.08.2023 року №60.2-10232 (а.с.15) та лист ВП №2 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області від 14.08.2023 року №30.2-10433. (а.с.14). Згідно копії технічного паспорту серії [NUMBER] , власником зазначеного транспортного засобу є [PERSON] (а.с.13). Згідно листа Гідтрометеорологічного центру Чорного та Азовського морів ДСНС України від 16.08.2023 року вбачається, що 25.07.2023 року у період з 12 до 15 годин, температура повітря становила від 25,5 до 27,2 градуси Цельсія, вітер південний/південно-західний, 3 м/с., пориви від 9 до 11 м/с, без опадів, вологість повітря 72%, атмосферний тиск 1\~002,2 гПа (а.с.50). На підтвердження розміру завданої шкоди позивачем подано звіт про оцінку вартості матеріального збитку заподіяного власнику колісного транспортного засобу №481/08-23, з якого вбачається, що розмір матеріального збитку, завданого власнику автомобіля станом на 25.07.2023 року становить 253\~593,18 гривень; вартість відновлювального ремонту на момент проведення дослідження становить 329\~732,31 гривень; ринкова вартість т/з станом на 25.07.2023 року становить 649\~685,94 гривень; розмір витрат на проведення відновлювального ремонту пошкодженого т/з з урахуванням зносу станом на 25.07.2023 року становить 231\~986,13 гривень (а.с.17). Відповідно до статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Пунктом 7 частини першої статті 17 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» визначено, що громадяни у сфері благоустрою населених пунктів мають право звертатись до суду з позовом про відшкодування шкоди, заподіяної майну чи здоров`ю громадян унаслідок дій чи бездіяльності балансоутримувачів об`єктів благоустрою. Згідно зі статтею 25 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» утримання та благоустрій прибудинкової території багатоквартирного житлового будинку, належних до нього будівель, споруд проводиться балансоутримувачем цього будинку або підприємством, установою, організацією, з якими балансоутримувачем укладено відповідний договір на утримання та благоустрій прибудинкової території. Відповідно до частини 5 статті 24 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» посадові особи підприємств, установ, організацій несуть відповідальність за невиконання заходів з благоустрою, а також за дії чи бездіяльність, що призвели до завдання шкоди майну та/або здоров`ю громадян, на власних та закріплених за підприємствами, установами, організаціями територіях відповідно до закону. Частиною четвертою статті 28 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» визначено, що негайне видалення пошкоджених дерев або кущів (їх частин) може здійснюватися підприємствами, установами, організаціями або громадянами в разі, якщо стан таких пошкоджених зелених насаджень загрожує життю, здоров`ю громадян, а також майну громадян та/або юридичних осіб. Аналіз наведених норм, з урахуванням визначених цивільно-процесуальним законодавством принципів змагальності і диспозитивності цивільного судочинства, дає підстави для висновку, що законодавством не покладається на позивача обов`язок доказування вини відповідача у заподіянні шкоди. Разом з тим потерпілий має довести належними доказами факт завдання шкоди за участю відповідача, розмір завданої шкоди, протиправність поведінки заподіювача шкоди та причинно-наслідковий зв`язок між протиправною поведінкою та завданою шкодою. Як вже зазначалося, на підтвердження факту падіння дерева на транспортний засіб, позивачем надано лист ВП №2 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області від 07.08.2023 року №60.2-10232 (а.с.15) та лист ВП №2 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області від 14.08.2023 року №30.2-10433. (а.с.14). Проте, зазначені листи лише підтверджують факт надходження до ВП №2 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області звернення [PERSON] щодо фіксації факту порушення події, а саме: падіння дерева на т/з Mazda 3, д/н [NUMBER] із зазначенням адреси місця події. В листі також зазначено, що в ході розгляду звернення інформація була зафіксована до Інформаційно-телекомунікаційної системи «ІП НПУ» та прийнята до уваги співробітниками поліції Тобто, зазначені листи підтверджують лише факт реєстрації звернень [PERSON] , але аж ніяк факт падіння дерева на транспортний засіб, зокрема, не містить дату, час та місце події, внаслідок якої була завдана шкода автомобілю. При цьому, розгляд таких звернень здійснюється на підставі «Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України», затвердженого Наказом МВС України від 15.11.2017 року № 930. Цей Порядок установлює єдиний для апарату центрального органу управління поліції, міжрегіональних територіальних органів Національної поліції України, територіальних органів поліції в Автономній Республіці Крим та місті Севастополі, областях, місті Києві, їх територіальних (відокремлених) підрозділів, а також підприємств, установ, організацій та закладів професійної (професійно-технічної) освіти зі специфічними умовами навчання, що належать до сфери управління Національної поліції України (далі - органи (підрозділи) поліції), порядок приймання, реєстрації, розгляду звернень громадян, контролю за виконанням доручень за результатами розгляду звернень громадян та дотриманням строків їх розгляду, основні вимоги до організації проведення особистого прийому громадян і ведення діловодства за зверненнями громадян У ч.12-13 розділу 4 Порядку зазначено, що за результатами розгляду звернення громадянина виконавцем готується довідка про результати проведення перевірки інформації, викладеної у зверненні, яка доповідається керівнику органу (підрозділу) поліції разом з проектом відповіді заявнику. Керівник органу (підрозділу) проставляє свій підпис на довідці про ознайомлення із вжитими заходами під час здійснення перевірки інформації, викладеної у зверненні, або вчиняє резолюцію (доручення) про необхідність ужиття додаткових заходів з метою об`єктивного, усебічного та повного розгляду звернення. Відповідь за результатами розгляду звернення в обов`язковому порядку надає орган (підрозділ) поліції, який його отримав або до компетенції якого належить вирішення порушених у зверненні питань, та підписує керівництво цього органу. Згідно ч.24-25 Розділу 4 Порядку, після закінчення перевірки і фактичного виконання прийнятого рішення звернення разом із матеріалами перевірки повертають до служби діловодства органу (підрозділу) поліції. Розглянуті звернення з усіма документами щодо їх розгляду і вирішення розміщуються у справах за хронологічним, територіальним або алфавітним принципом. Документи становлять у справі самостійну групу і вміщуються в м`яку обкладинку. У разі одержання повторного звернення або появи додаткових документів їх підшивають до цієї групи документів. Під час формування справ перевіряється правильність оформлення документів, їх повнота (комплектність). Звернення, за яким рішення не прийнято, підшивати до справи забороняється. З зазначеного вбачається, що за результатами розгляду такого звернення мала б бути сформована довідка, яка надсилається заявнику. При цьому, за результатами розгляду звернення формуються матеріали, які зберігаються у відповідному органі поліції. Проте, на підтвердження події правопорушення заявником не було надано ні довідки (відповіді), складеної за результатами розгляду звернення, ні будь-яких інших документів, складених (отриманих) працівниками поліції за результатами розгляду звернень [PERSON] . У позовній заяві позивач також зазначає про те, що для фіксації події, позивачем було викликано патрульно поліцію. Проте, до позовної заяви позивачем не було надано будь-яких документів, складених за наслідками виклику патрульної поліції, зокрема, акту огляду місця події, схеми тощо. Звіт про оцінку вартості матеріального збитку заподіяного власнику колісного транспортного засобу не підтверджується факт того, що 25 липня 2023 року за адресою: [ADDRESS] , внаслідок падіння дерева було завдано шкоду т/з Mazda 3, д/н [NUMBER] . Сам огляд транспортного засобу проводився 26 липня 2023 року, тобто, на наступний день після того, як за твердженням позивача сталася зазначена подія. Судом також досліджено диск, наданий позивачем разом із позовною заявою (а.с.10). Зокрема, із фото-файлів з назвою: «photo_2023-10-23_15-53-25», «photo_2023-10-23_15-53-45», «photo_2023-10-23_15-53-48» та «photo_2023-10-23_15-53-52» суд не може встановити дату, час та місце падіння дерева, а також ідентифікуючі ознаки транспортного засобу, якому завдана шкода. Зі змісту відеофайлів із назвою «video_2023-10-23_15-53-56» та «video_2023-10-23_15-54-03» суд не може встановити дату, час та місце падіння дерева. На відеофайлі з назвою «video_2023-10-23_15-54-00» зображений т/з Mazda 3, д/н [NUMBER] , проте, встановити дату, час та місце завдання шкоди не вбачається за можливе. У відповіді на відзив заявник посилається на те, що він зробив дзвінок у службу «102» для фіксації обставин пошкодження авто. Зазначає про те, що протокол огляду місця полії не може бути обов`язковим документом, що підтверджує завдану шкоду з огляду на те, що подія не містить ознак ні адміністративного ні кримінального правопорушення. Проте, у Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, на яку посилається позивач у відзиві наявний розділ 12, який регулює організацію реагування нарядів поліції на правопорушення або події, які не містять ознак кримінального правопорушення. У ч.4 розділу 12 Інструкції вказано, що відомості про результати розгляду заяви чи повідомлення про адміністративне правопорушення або подію вносяться уповноваженою посадовою особою до системи ІПНП, а відповіді надаються заявникам у зазначений ними спосіб. Тобто, в будь-якому випадку за наслідками звернення до поліції, [PERSON] повинен був би отримати відповідь, складену за результатами звернення. Деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за наявності вини заподіювача шкоди. Шкода це зменшення або знищення майнових чи немайнових благ, що охороняються законом. Протиправною є поведінка, що не відповідає вимогам закону або договору, тягне за собою порушення майнових прав та інтересів іншої особи і спричинила заподіяння збитків. Причинний зв`язок, як елемент цивільного право порушення, виражає зв`язок протиправної поведінки та шкоди, що настала, при якому протиправність є причиною, а шкода наслідком. Фактично підставою для застосування цивільно-правової відповідальності є наявність у діях особи складу цивільного правопорушення, елементами якого є шкода, протиправна поведінка та причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду. Враховуючи докази, наявні в матеріалах справи, суд вважає, що позивачем не доведено те, що 25 липня 2023 року у м. Одесі, узвіз Військовий, 1/3 сталося падіння дерева, внаслідок чого т/з Mazda 3, д/н [NUMBER] зазнав механічних пошкоджень. Пунктом 3.2 Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України від 10 квітня 2006 року № 105 (далі Правила), передбачено, що елементами благоустрою є: покриття доріжок відповідно до норм стандартів; зелені насадження (у тому числі снігозахисні, протиерозійні) уздовж вулиць і доріг, у парках, скверах і алеях, бульварах, садах, інших об`єктах благоустрою загального користування, санітарно-захисних зонах, на прибудинкових територіях; будівлі та споруди системи збирання і вивезення відходів; засоби та обладнання зовнішнього освітлення та зовнішньої реклами; комплекси та об`єкти монументального мистецтва; обладнання дитячих, спортивних та інших майданчиків; малі архітектурні форми; інші елементи благоустрою. Сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами (частина перша статті 10 Закону України «Про місцеве самоврядування»). За приписами частини першої та другої статті 11 Закону України «Про місцеве самоврядування» виконавчими органами сільських, селищних, міських, районних у містах (у разі їх створення) рад є їх виконавчі комітети, відділи, управління та інші створювані радами виконавчі органи. Виконавчі органи сільських, селищних, міських, районних у містах рад є підконтрольними і підзвітними відповідним радам, а з питань здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади - також підконтрольними відповідним органам виконавчої влади. До повноважень сільських, селищних і міських рад у сфері благоустрою населених пунктів належить здійснення самоврядного контролю за станом благоустрою та утриманням територій населених пунктів, інженерних споруд та об`єктів, підприємств, установ та організацій, майданчиків для паркування транспортних засобів (у тому числі щодо оплати послуг з користування майданчиками для платного паркування транспортних засобів), озелененням таких територій, охороною зелених насаджень, водних об`єктів тощо (пункт 5 частини другої статті 10 Закону України «Про благоустрій населених пунктів»). Поняття благоустрою населених пунктів визначене ч. 1ст. 1 Закону України «Про благоустрій населених пунктів», відповідно до положень якого це комплекс робіт з інженерного захисту, розчищення, осушення та озеленення території, а також соціально-економічних, організаційно-правових та екологічних заходів з покращання мікроклімату, санітарного очищення, зниження рівня шуму та інше, що здійснюються на території населеного пункту з метою її раціонального використання, належного утримання та охорони, створення умов щодо захисту і відновлення сприятливого для життєдіяльності людини довкілля. За приписами ч. ч. 1, 2ст. 20 Закону України «Про благоустрій населених пунктів`організацію благоустрою населених пунктів забезпечують місцеві органи виконавчої влади та органи місцевого самоврядування відповідно до повноважень, установлених законом. Благоустрій здійснюється в обов`язковому порядку на всій території населеного пункту (села, селища, міста). Статтею 21 Закону України «Про благоустрій населених пунктів`визначено, що зокрема елементами (частинами) об`єктів благоустрою є зелені насадження (у тому числі снігозахисні та протиерозійні) уздовж вулиць і доріг, в парках, скверах, на алеях, бульварах, в садах, інших об`єктах благоустрою загального користування, санітарно-захисних зонах, на прибудинкових територіях Правила утримання зелених насаджень міст та інших населених пунктів затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері житлово-комунального господарства, за погодженням із заінтересованими центральними органами виконавчої влади (частина сьома статті 28 Закону України «Про благоустрій населених пунктів»). У пункті 3.2 Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України від 10 квітня 2006 року № 105 (далі - Правила), передбачено, що елементами благоустрою є: покриття доріжок відповідно до норм стандартів; зелені насадження (у тому числі снігозахисні, протиерозійні) уздовж вулиць і доріг, у парках, скверах і алеях, бульварах, садах, інших об`єктах благоустрою загального користування, санітарно-захисних зонах, на прибудинкових територіях; будівлі та споруди системи збирання і вивезення відходів; засоби та обладнання зовнішнього освітлення та зовнішньої реклами; комплекси та об`єкти монументального мистецтва; обладнання дитячих, спортивних та інших майданчиків; малі архітектурні форми; інші елементи благоустрою. Тобто дерево є елементом благоустрою. Правилами визначено, що балансоутримувач - спеціально вповноважені на конкурсних засадах державними чи місцевими органами влади підприємства, організації, які відповідають за утримання та збереження зелених насаджень на підпорядкованих територіях зеленого господарства. Відповідно до п. 3.1. Правил до об`єктів благоустрою у сфері зеленого господарства населених пунктів, зокрема, належать зелені насадження прибудинкової території. Згідно з п. 5.2. Правил балансоутримувач забезпечує належне утримання та своєчасний ремонт об`єкта благоустрою власними силами або може на конкурсних засадах залучати інші підприємства, установи, організації, використовуючи для цього кошти, передбачені власником об`єкта. Відповідальними за збереження зелених насаджень, належний догляд за ними є: - на об`єктах благоустрою державної чи комунальної власності - балансоутримувачі цих об`єктів; - на територіях установ, підприємств, організацій та прилеглих територіях - установи, організації, підприємства; - на територіях земельних ділянок, які відведені під будівництво, - забудовники чи власники цих територій; на безхазяйних територіях, пустирях - місцеві органи самоврядування; на приватних садибах і прилеглих ділянках - їх власники або користувачі (пункту 5.5. Правил). До відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать організація благоустрою населених пунктів, залучення на договірних засадах з цією метою коштів, трудових і матеріально-технічних ресурсів підприємств, установ та організацій незалежно від форм власності, а також населення; здійснення контролю за станом благоустрою населених пунктів, організації озеленення, охорони зелених насаджень і водойм, створення місць відпочинку громадян (підпунктом 7 пункту «а» ч.1 ст. 30 Закону України «Про місцеве самоврядування»). Отже, балансоутримувачем зелених насаджень є - уповноважене органами місцевого самоврядування підприємство, яке відповідає за утримання та збереження зелених насаджень. Тобто до відання Одеської міської ради належить організація благоустрою м. Одеси, визначення балансоутримувача та контроль за станом зелених насаджень, а обов`язок з відшкодування заподіяної позивачу майнової шкоди внаслідок падіння дерева покладається саме на балансоутримувача, визначеного органом місцевого самоврядування, як відповідальну особу за стан відповідних зелених насаджень. Відповідний правовий висновок висловлено Верховним судом у постанові від17 травня 2022 року по справі № 522/2890/20. З листа Приморської районної адміністрації ОМР від 20.09.2023 року вбачається, що житловий будинок за адресою: [ADDRESS] знаходиться на обслуговуванні ДП «Будинкоуправління №1 10 відділу морської інженерної служби». Позивачем надано листи «Будинкоуправління №1 10 відділу морської інженерної служби» від 13.10.2023 року, з якого вбачається, що будинок за адресою: [ADDRESS] перебуває на балансі управління. Проте, заперечує проти перебування зелених насаджень у них на балансі. Опираючись на зазначений лист, позивач вказує на те, що оскільки «Будинкоуправління №1 10 відділу морської інженерної служби» повідомило про те, що зелені насадження не знаходяться у них на балансі, то належним відповідачем є саме Виконавчий комітет Одеської міської ради. Суд не може погодитися з зазначеним у зв`язку з наступним. На підставі рішення виконавчого комітету Одеської міської ради від 25 березня 1954 року «Про відвід земельних ділянок під будівництво державним та кооперативним організаціям» підтверджено рішення виконкому Воднотранспортної райради депутатів трудящих від 7.ХП-1953 року № 49 відведено військової частини № [NUMBER] земельну ділянку площею до 0,10 га по узвізу Військовому, № 3 (а.с.144). Листом Приморської районної адміністрації ОМР від 20.09.2023 року підтверджено факт перебування на балансі житлового будинку за адресою: [ADDRESS] у «Будинкоуправління №1 10 відділу морської інженерної служби», що також не заперечується у листі Будинкоуправління від 13.10.2023 року. Згідно ч.1 ст.25 Закону України «Про благоустрій населених пунктів», утримання та благоустрій прибудинкової території багатоквартирного житлового будинку, належних до нього будівель, споруд проводиться балансоутримувачем цього будинку або підприємством, установою, організацією, з якими балансоутримувачем укладено відповідний договір на утримання та благоустрій прибудинкової території. У ч.2 ст.28 Закону вказано, що охорона, утримання та відновлення зелених насаджень на об`єктах благоустрою, а також видалення дерев, які виросли самосівом, здійснюються за рахунок коштів державного або місцевих бюджетів залежно від підпорядкування об`єкта благоустрою, а на земельних ділянках, переданих у власність, наданих у постійне користування або в оренду, - за рахунок коштів їх власників або користувачів відповідно до нормативів, затверджених у встановленому порядку. Відповідно до Правил благоустрою території міста Одеси, що затверджені рішенням Одеської міської ради від 23.12.2011 р. № 1631-VI, а саме, п.3.2.9., порядок здійснення благоустрою та утримання прибудинкової території, територій житлової та громадської забудови. Благоустрій території житлової та громадської забудови здійснюється з урахуванням вимог використання цієї території відповідно до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства України від 17.05.2005р. № 76, затвердженої містобудівної документації, регіональних і місцевих правил забудови, цих Правил, а також установлених державних стандартів, норм і правил. Утримання в належному стані та благоустрій прибудинкової території багатоквартирного жилого будинку, належних до нього будівель, споруд проводиться балансоутримувачем цього будинку або підприємством, установою, організацією, з якими балансоутримувачем укладено відповідний договір на утримання та благоустрій прибудинкової території. Тобто, чинне законодавство встановлює обов`язок власника (балансоутримувача) будинку здійснювати дії, пов`язані із благоустроєм прибудинкових територій. У статуті «Будинкоуправління №1 10 відділу морської інженерної служби» вказано, що предметом діяльності підприємства є організаційне забезпечення поточного утримання, ремонту та благоустрою відомчого житлового фонду, відомчого маневрнено відселенчеського житлового фонду, нежитлових споруд, інженерного обладнання та їх прилеглих територій; здійснення функцій замовника на виконання робіт з утримання та ремонту житлового фонду, нежитлових приміщень та прилеглих територій; утримання внутрішньо-квартальних, внутрішньо-дворових територій, об`єктів зовнішнього благоустрою, озеленення, прибирання тощо. Прибудинкова територія - це територія навколо багатоквартирного будинку, визначена на підставі відповідної містобудівної та землевпорядної документації, у межах земельної ділянки, на якій розташовані багатоквартирний будинок і належні до нього будівлі та споруди, що необхідні для обслуговування багатоквартирного будинку та задоволення житлових, соціальних і побутових потреб власників квартир, а також нежитлових приміщень, розташованих у багатоквартирному будинку. З зазначеного вбачається, що «Будинкоуправління №1 10 відділу морської інженерної служби» взяло на себе обов`язок здійснювати благоустрій в тому числі прибудинкової території за адресою: [ADDRESS] . Матеріали справи не містять доказів того, що дерево, яке за твердженням позивача пошкодило його транспортний засіб знаходиться поза межами прибудинкової території Будинкоуправління №1 10 відділу морської інженерної служби. На підставі зазначеного, суд вважає, що саме Будинкоуправління мало б бути відповідачем по справі. У ч.2 ст.48 ЦПК України вказано, що позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава. При визначенні того, чи є відповідач належним або неналежним, вирішальне значення має приналежність спірних прав і обов`язків. Належна сторона є носієм або спірних прав, або спірних обов`язків. Неналежний відповідач - особа, відносно до якої за матеріалами справи виключається припущення про те, що вона є суб`єктом спірного правовідношення. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц (провадження № 14-61цс18) зроблено висновок, що «пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження». Згідно постанови КЦС ВС від 25.09.2023 у справі № 503/603/17, з урахуванням вказаного визначення позивачем у позові складу сторін у справі (позивача та відповідача) має відповідати реальному складу учасників спору у спірних правовідносинах та має на меті ефективний захист порушених прав (свобод, інтересів) особи, яка вважає, що вони порушені, із залученням необхідного кола осіб, які мають відповідати за позовом. Належним відповідачем є особа, яка є суб`єктом матеріального правовідношення, тобто особа, за рахунок якої можливо задовольнити позовні вимоги, захистивши порушене право чи інтерес позивача, що вказано у постанові Великої Палати Верховного Суду від 05 липня 2023 року у справі № 910/15792/20 (провадження № 12-31гс22). У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 18 жовтня 2023 року в справі № 300/808/19 (провадження № 61-11144св22) зазначено, що «якщо позивач не заявляє клопотання про залучення інших співвідповідачів у справах, в яких наявна обов`язкова співучасть, тобто коли неможливо вирішити питання про обов`язки відповідача, одночасно не вирішивши питання про обов`язки особи, не залученої до участі у справі як співвідповідача, суд відмовляє у задоволенні позову (постанова Верховного Суду від 26 січня 2022 року в справі № 457/726/17 (провадження № 61-43201св18)). Отже, пред`явлення позову до неналежного відповідача (неналежного складу відповідачів) є самостійною підставою для відмови в позові». Враховуючи те, що позивачем не доведено факт того, що 25 липня 2023 року у місті Одесі, узвіз Військовий, 1/3 відбулося падіння дерева, внаслідок чого була завдана шкода т/з Mazda 3, д/н [NUMBER] , беручи до уваги той факт, що Виконавчий комітет ОМР не є належним відповідачем по справі, суд доходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позовної заяви. На підставі зазначеного,

Outcome: dismissed