Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-06 00:00:00

ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» звернулося до суду в порядку цивільного судочинства з позовом до [PERSON] про стягнення 18\~765,25 грн., з яких 17\~944,91 грн. вартість необлікованої електричної енергії внаслідок порушення правил роздрібного ринку електричної енергії, 413,75 грн. інфляційні втрати, 406,59 грн. 3% річних та судових витрат. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 11.05.2023 року уповноваженими представниками Позивача під час здійснення контрольного огляду приладів обліку за адресою: [ADDRESS] , було виявлено порушення п. 8.4.2. ПРРЕЕ, а саме самовільне підключення струмоприймачів та електропроводки до електромережі ОСР з порушенням схеми обліку. За фактом виявленого необлікованого споживання електроенергії, складено акт про порушення №К 049106 від 11.05.2023 року, який було підписано відповідачем. Кабель, за допомогою якого було здійснено самовільне підключення, було демонтовано та поміщено в сайфпакет, про що складено акт тимчасового вилучення до акту про порушення. 03.07.2023 року на засіданні комісії вирішено, що акт про порушення підлягає нарахуванню у формі згідно п. 8.4.13 за 181 день, з урахуванням замірів, зазначених в акті. Обсяг необлікованої електричної енергії складає 2\~867 КВт/год. Відповідач на засідання комісії не з`явився, хоча повідомлявся належним чином. На адресу відповідача 11.07.2023 року надіслано протокол комісії, рахунок та розрахунок до акту про порушення. Однак відповідачем не сплачено кошти за не обліковану електричну енергію. \~ \~ \~ \~Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 29.05.2024 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду у спрощеному позовному провадженні (а.с. 48). Представник позивача в судове засідання не з`явився, подав клопотання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику (а.с. 9). [PERSON] , який належним чином повідомлявся про відкриття провадження по справі в порядку спрощеного позовного провадження за останнім відомим місцем реєстрації, конверти повертаються з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с.59-60), своїм правом подати відзив на позовну заяву не скористався, тому в силу ч. 8\~ст. 178 ЦПК України, суд вирішує справу за наявними матеріалами. Верховний Суд у постанові від 18.03.2021 у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі №800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі №913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б). Клопотань від жодної із сторін про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін до суду не надходило, тому відповідно до ч. 5\~ст. 279 ЦПК України\~суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження за наявними в справі матеріалами. На підставі ч. 1\~ст. 280 ЦПК України\~суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Згідно ч. 2\~ст. 247 ЦПК України\~фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Отже, оскільки сторони не з`явилися в судове засідання, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин цієї справи, на які позивач послався як на підставу своїх вимог, що викладені у позовній заяві та підтверджені доданими до неї доказами, які були досліджені судом, за відсутності відзиву відповідача, на засадах верховенства права, відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права, прийшов до висновку про можливість постановлення по справі заочного рішення та часткового задоволення позовних вимог. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У відповідності до ч.1 ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Відповідно до ч.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом встановлено, що 11.05.2023 року уповноваженими особами Позивача під час здійснення контрольного огляду приладів обліку за адресою: [ADDRESS] , було виявлено порушення п. 2.3.1, 2.3.2, 2.3.3, 2.3.4, п. 5.5.5 ПРРЕЕ, що відповідає порушенню п. 8.4.2. ПРРЕЕ самовільне підключення струмоприймачів та електропроводки до електромережі ОСР з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконано на опорі 0,4 КВт та змонтовано безоблікове відгалуження в шафі обліку, який знаходиться на фасаді будинку відкритим способом. При навантаженніімпульси відсутні, механізм розрахункового лічильника не враховує електричне енергію. Порушення продемонстровано споживачу [PERSON] (а.с.16-19). За фактом виявленого необлікованого споживання електроенергії, складено акт про порушення №К 049106 від 11.05.2023 року, який підписано відповідачем, у графі «зауваження до складеного акту» [PERSON] зазначив, що з порушення згоден (а.с.19). Під час складання акту про порушення, споживача повідомлено про дату, час і місце засідання комісії з розгляду складеного акту (а.с.18). Відповідно до протоколу №227 засідання комісії по розгляду акту №К 049106 від 11.05.2023 року, у зв`язку з неявкою споживача [PERSON] , засідання комісії перенесено на іншу дату (а.с. 23). Відповідно до протоколу комісії №045 від 03.07.2023 року, прийнято рішення, що Акт про порушення підлягає розрахунку за формулою 8 п. 8.4.13 ПРРЕЕ за 181 день з урахуванням замірів, зазначаних в акті про порушення. Обсяг електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення становить 2867 КВт/год за період з 11.11.2022 року по 11.05.2023 року. На засідання комісії відповідач не з`явився (а.с.27). Відповідно до розрахунку від 11.05.2023 року, вартість необліковоної електричної енергії за період з 11.11.2022 по 11.05.2023 року становить 17\~944,91 грн. (а.с. 31-32). Листом №04/530/6854 від 11.07.2023 року відповідачу надіслано протокол комісії №045 від 03.07.2023 року, рахунок та розрахунок до акту про порушення №К 049106 (а.с. 28-30). 17.10.2023 року на адресу відповідача надіслано претензію про сплату коштів за необліковану електричну енергію в сумі 17\~944,91 грн. (а.с.34). З 26 червня 2018 року набрали чинності Правила роздрібного ринку електричної енергії, затверджені постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг 14 березня 2018 року за № 312 (за текстом ПРРЕЕ). Пунктом 1.1.1. ПРРЕЕ встановлено, що ці Правила регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником та споживачем, а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами. Учасниками роздрібного ринку є: електропостачальники, оператор системи передачі, оператори систем розподілу, у тому числі оператори малих систем розподілу, споживачі, основні споживачі, субспоживачі, виробники електричної енергії, які підпадають під визначення розподіленої генерації, та інші учасники ринку, які надають послуги, пов`язані з постачанням електричної енергії споживачу з метою використання ним електричної енергії на власні потреби. Ці Правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку. Пунктом 2.3.1. ПРРЕЕ передбачено, що на роздрібному ринку виробництво, передача, розподіл, постачання та споживання електричної енергії без розрахункових засобів комерційного обліку не допускається. Відповідно пункту 5.1.1. ПРРЕЕ оператор системи має право: отримувати своєчасно плату за надання послуги з розподілу або передачі електричної енергії відповідно до умов договорів та законодавства України; на безперешкодний доступ (за пред`явленням представником службового посвідчення) до розрахункових засобів вимірювання електричної енергії, що встановлені на об`єктах споживачів; проводити (за пред`явленням представником службового посвідчення) обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами вимірювання та інших порушень, що викликають неправильне вимірювання обсягів споживання електричної енергії;на безперешкодний доступ (за пред`явленням представником службового посвідчення) до електричних установок споживача для проведення технічної перевірки засобів вимірювання, контролю за рівнем споживання електричної енергії та потужності; контролювати додержання споживачами та субспоживачами вимог цих Правил; складати акти про невідповідність дій (бездіяльності) споживача умовам договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії та порушення вимог законодавства України у сфері енергетики; на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача. Згідно пунктом 5.5.5. ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний: здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору; забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування; забезпечувати доступ представникам оператора системи (після пред`явлення ними службових посвідчень) до об`єкта споживача для проведення технічної перевірки засобу комерційного обліку (засобів вимірювальної техніки), електроустановок та електропроводки, вимірювання показників якості електричної енергії, контролю за рівнем споживання електричної енергії, а також для виконання відключення та обмеження споживання електричної енергії споживачу (субспоживачу) відповідно до встановленого цими Правилами порядку та виконувати їх обґрунтовані письмові вимоги щодо усунення виявлених порушень, якщо це обумовлено умовами договору; забезпечити безперешкодний доступ представникам постачальника послуг комерційного обліку, електропостачальника та/або оператора системи (після пред`явлення ними службових посвідчень) до розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії, що встановлені на об`єктах споживача, для візуального або автоматизованого зняття показів розрахункових засобів комерційного обліку; не допускати без облікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення без облікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. Пунктом 8.2.4. ПРРЕЕ встановлено, що у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором. Відповідно п. 8.2.5. ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. Згідно п. 8.2.6. ПРРЕЕ встановлено, що на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг не облікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Пунктом 8.2.7. ПРРЕЕ визначено, що споживач має оплатити розрахункові документи за не обліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка. У разі незгоди споживача з фактом крадіжки електричної енергії та відмови від сплати вартості не облікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення вартості не облікованої електричної енергії. Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення, при визначенні розміру суми збитків, належної до оплати, а також при здійсненні платежів, вирішуються у судовому порядку. Відповідно абзацу 2 пункту 3.3 Методики розрахунок вартості не облікованої електричної енергії здійснюється за кількістю днів у разі якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання не облікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки. Судом встановлено, що відповідач спожив не обліковану електричну енергії за період з 11.11.2022 по 11.05.2023 року в обсязі 2867 квт/год., вартість якої складає 17\~944,91 грн., про що 03.07.2023 року складено протокол засідання комісії №045. 11.07.2023 року на адресу відповідача направлено протокол комісії по розгляду актів №045 від 03.07.2023 року, розрахунок та рахунок до акту про порушення К049106 від 11.05.2023 року, проте добровільно оплату вартості не облікованої електроенергії не здійснив. Відповідно ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Заборгованість відповідача перед позивачем доведена суду належними та допустимими доказами, не заперечувалась та не оспорювалась відповідачем, ним не подавалось суду заяв про те, що на цей час така заборгованість ним погашена повністю або частково, а тому вимога позивача про стягнення суми основного боргу в розмірі 17\~944,91 грн. підлягає задоволенню. Крім того, позивач просив стягнути з відповідача 3% річних в розмірі 406,59 грн. та інфляційні втрати в розмірі 413,75 грн., які нараховані за період 22.07.2023 по 30.04.2024 (а.с. 8-9). Статтею 625 ЦК України визначено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Перевіривши розрахунок інфляційного збільшення та 3% річних, наданий позивачем, судом встановлено вірність здійсненого нарахування. Вказаний розрахунок суд покладає в обґрунтування рішення, оскільки він виконаний за вірними формулами, з урахуванням статистичних даних про індекси інфляції за період прострочення і не спростований відповідачем. Відповідачем не надано доказів на спростування обставин та розрахунків наданих позивачем. Згідно із частиною третьою статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідьвстановленоїсили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Таким чином, суд вважає, що оскільки є доведеним перед судом факт самовільного підключення струмоприймачів та електропроводки до електричної мережі оператора системи розподілу з порушенням схеми обліку електричної енергії та заподіяння у зв`язку з цим збитків позивачу, які в добровільному порядку відшкодовані не були, тому заборгованість за спожиту не обліковану електричну енергію в сумі 17\~944,91 грн., 3% річних в розмірі 406,59 грн. та інфляційні втрати в розмірі 413,75 грн. підлягають стягненню з відповідача на користь ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі». Відповідно до\~ст. 141 ЦПК України, підлягають стягненню з відповідача на користь позивача судові витрати по сплаті судового збору у сумі 3\~028,00 грн. Щодо стягнення з відповідача на користь позивача судових витрат, а саме витрат на правову допомогу в сумі 5\~000,00 грн, суд дійшов до наступного висновку. Витрати на професійну правничу допомогу належать до витрат, пов?язаних з розглядом справи (п.1ч.3\~ст.133 ЦПК України). Згідно з вимогами ч. ч.1-2, 4-6\~ст. 137 ЦПК України\~витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. За змістом п.п. 1, 2 ч. 2\~ст. 141 ЦПК України\~інші (витрати на правничу допомогу) судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову на відповідача, у разі відмови в позові - на позивача. Частиною 8\~ст. 141 ЦПК України\~визначено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. Склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та інше), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Отже, якщо стороною буде документально доведено, що нею понесено витрати на правову допомогу, а саме: надано договір на правову допомогу, акт приймання-передачі наданих послуг, платіжні документи про оплату таких послуг, розрахунок таких витрат, то у суду відсутні підстави для відмови у стягненні цих витрат стороні, на користь якої ухвалено судове рішення. Такого ж висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 22 травня 2024 року в справі №205/5969/15-ц. З матеріалів справи вбачається, що крім заявленої позовної вимоги про стягнення правничої допомоги в розмірі 5\~000,00 грн., позивачем не надано жодних доказів на підтвердження понесення таких витрат, а саме договору на правову допомогу, акт приймання-передачі наданих послуг, платіжні документи про оплату таких послуг, розрахунок таких витрат, тощо. Таких доказів не було надано позивачем під час судового розгляду справи, провадження по якій відкрито з 29.05.2024 року. Таким чином, позивачем не доведено належними та допустимими доказами понесення витрат на правову допомогу. За таких обставин, правові підстави для стягнення з відповідача на користь позивача витрат на правову допомогу, відсутні.

Outcome: partial