Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-02 00:00:00

21 червня 2024 до Ленінського районного суду м.Запоріжжя через систему «Електронний суд» надійшла позовна заява Акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором у розмірі 66512,99 гривень. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 08.10.2018 між АТ «ПУМБ» та [PERSON] був укладений кредитний договір №2001145489701, відповідно до якого позичальнику видана кредитна картка з встановленим лімітом в сумі 3000,00 гривень, який пізніше було збільшено до 38795,86 гривень. Відповідач належним чином не виконала взяті за себе зобов`язання за кредитними договорами у зв`язку з чим станом на 30.04.2024 виникла заборгованість перед банком у розмірі 66512,99 гривень, з яких: 38632,32 гривень - заборгованість за кредитом, 27880,67 гривень - заборгованість за процентами. 01.05.2024 за вих. №КНО-44.2.2/196 позивач направив письмові вимоги (повідомлення) відповідачу на адресу місця проживання, яку вона зазначила у анкеті на отримання кредиту, однак у наданий строк заборгованість відповідачем не погашено. Відповідач користувалася кредитною карткою та здійснювала частково платежі до 23.09.2023, що відображено в розрахунку заборгованості та виписках по рахунку. Щодо дотримання позивачем строків позовної давності позивачем вказано, що Цивільним кодексом України визначено, що позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (ст.ст.256, 257 ЦК України). Статтею 264 Цивільного кодексу України визначено, що перебіг позовної давності переривається вчиненням особою дії, що свідчить про визнання нею свого боргу або іншого обов`язку. Після переривання перебіг позовної давності починається заново. 11.03.2020 постановою Кабінету Міністрів України "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" від 11 березня 2020 року №211 впроваджено дію карантину на території України. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 Цивільного Кодексу України були продовжені на строк дії такого карантину(п.12 Прикінцевих та перехідних положень ЦКУ). 24.02.2022 Законом України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні введено режим воєнного стану. У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257-259, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії (п.19 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України). У цей же строк позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 УК України, а також від сплати неустойки (штрафи, пені) нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, які підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). 30.06.2023 завершено дію карантину (Постанова КМУ №651 від 27.06.2023).Однак строки стягнення заборгованості по кредитах, які настали в період з 11.03.2020 продовжуються до закінчення дії воєнного стану в Україні та тридцятиденний строк після його припинення або скасування. Оскільки позивач звертається до суду 21.06.2024, строки позовної давності в данному випадку повністю дотримано. З урахуванням викладеного, позивач просить стягнути з [PERSON] на користь АТ «ПУМБ» заборгованість за кредитними договорами у загальному розмірі 66512,99 гривень та судовий збір. 24.06.2024 ухвалою судді прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, визначено провести розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з викликом учасників справи. Сторонам був наданий час для подання письмових заяв по суті справи. У судове засідання представник позивача не з`явився, в позовній заяві зазначив про розгляд справи здійснювати за його відсутності, позовні вимоги просить задовольнити у повному обсязі, проти ухвалення заочного рішення не заперечує. Відповідач в судове засідання двічі не з`явилая, будучи належним чином повідомленою про час і місце розгляду справи, про причини неявки не повідомила, письмового відзиву на позов не подала, заяви чи клопотань по суті позовних вимог чи з процесуальних питань не надала, що відповідно до\~ст. 280 ЦПК України\~в сукупності є підставою для заочного розгляду справи. Відповідно до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі, якщо відповідно до положень Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи та оцінивши надані докази у їх сукупності, суд дійшов до наступного висновку. Відповідно до\~ст.12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно до ч. 1\~ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до вимог\~ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно до ст.ст.\~81,\~83 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Судом встановлено, що 08.10.2018 між АТ «ПУМБ» та [PERSON] був укладений кредитний договір №2001145489701, відповідно до якого позичальнику видана кредитна картка з встановленим лімітом в сумі 3000,00 гривень, який пізніше було збільшено до 38795,86 гривень. Згідно Паспорту споживчого кредиту, відповідач була ознайомлена з порядком повернення кредиту. Умови Публічної пропозиції АТ «ПУМБ» на укладення Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб в редакції, яка діє з 06.04.2018 передбачають, що договір діє протягом невизначеного строку і може бути розірваний за ініціативою банку або клієнта. Розірвання договору, в тому числі за ініціативою банку не звільняє клієнта від обов`язку погасити в повному обсязі заборгованість за договором. Укладенням договору клієнт погоджується з умовами банківських послуг, що надаються в рамках пакету послуг, та розміром винагород, що встановлені банком за обслуговування пакету послуг. Клієнт зобов`язаний сплачувати заборгованість по договору, проценти за користування кредитними коштами, оплачувати комісії та неустойку, а також виконувати зобов`язання з повернення кредиту, в тому числі простроченої заборгованості на умовах, в строки та в розмірі, що передбачені цим договором. Проценти за користування споживчим кредитом та комісії встановлюються у фіксованому розмірі і підлягають сплаті клієнтом по день фактичного повного повернення заборгованості за споживчим кредитом за звичайною (зменшувальними платежами) або ануїтетною (рівними платежами) схемою. Схема погашення заборгованості за кредитною карткою передбачає обов`язкове щомісячне не пізніше настання платіжної дати погашення суми обов`язкового платежу, що розраховується шляхом додавання сум мінімального платежу, мінімального рівного платежу (за наявності), процентів за користування кредитним коштами і комісій за звітний розрахунковий період, а також інших платежів, передбачених умовами договору. Заборгованість за кредитною карткою погашається за рахунок коштів, що надійшли на картковий рахунок клієнта в день їх зарахування на картковий рахунок. Публічної пропозиції визначене право банку вимагати дострокового повернення всього споживчого кредиту або частини споживчого кредиту разом із нарахованими процентами, несплаченою сумою комісії за обслуговування кредитної заборгованості. Відповідач належним чином не виконала взяті за себе зобов`язання за кредитними договорами у зв`язку з чим станом на 30.04.2024 виникла заборгованість перед банком у розмірі 66512,99 гривень, з яких: 38632,32 гривень - заборгованість за кредитом, 27880,67 гривень - заборгованість за процентами. 01.05.2024 за вих. №КНО-44.2.2/196 позивач направив письмові вимоги (повідомлення) відповідачу на адресу місця проживання, яку вона зазначила у анкеті на отримання кредиту, однак у наданий строк заборгованість відповідачем не погашено. Відповідач користувалася кредитною карткою та здійснювала частково платежі до 23.09.2023, що відображено в розрахунку заборгованості та виписках по рахунку. Отже, перевіривши наданий позивачем розрахунок заборгованості, суд визнає його правильним, а також враховує, що відповідачем не надано доказів про погашення суми заборгованості або на спростування факту її наявності чи її розміру. Відповідно до статей\~525,\~526 ЦК України\~зобов`язання мають виконуватися належним чином та у встановлений строк. Одностороння відмова від виконання зобов`язань не допускається. Згідно зі\~статтею 527 ЦК України\~боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок, а кредитор - прийняти виконання особисто, якщо інше не встановлено договором або законом, не випливає із суті зобов`язання чи звичаїв ділового обороту. Відповідно до статей\~610,\~611 ЦК України\~порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання. У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, відшкодування збитків. Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (ст. 612 ЦК України). Відповідно до частини 1\~статті 625 ЦК України\~боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання грошового зобов`язання. Відповідно до\~статті 629 ЦК України\~договір є обов`язковим для виконання сторонами. Згідно із частиною 1\~статті 634 ЦК України, договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Стаття 1049 ЦК України\~зобов`язує позичальника повернути позику у строк та в порядку, що встановлені законом. Відповідно до частини 2\~статті 1050 ЦК України\~якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частки позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилась, та сплати процентів, належних йому відповідно до\~ст.1048 цього Кодексу. Відповідно до\~статті 1054 ЦК України\~за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Згідно ч.2 вказаної статті, до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфу щодо позики. Відповідач не надав своєчасно банку грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом, відповідно до умов договору, що має відображення у розрахунку заборгованості за договором. Таким чином, у порушення умов кредитного договору, відповідач зобов`язання за вказаним договором не виконав. Щодо дотримання позивачем строків позовної давності суд зазначає, що Цивільним кодексом України визначено, що позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (ст.ст.256, 257 ЦК України). Статтею 264 Цивільного кодексу України визначено, що перебіг позовної давності переривається вчиненням особою дії, що свідчить про визнання нею свого боргу або іншого обов`язку. Після переривання перебіг позовної давності починається заново. 11.03.2020 постановою Кабінету Міністрів України "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" від 11 березня 2020 року №211 впроваджено дію карантину на території України. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 Цивільного Кодексу України були продовжені на строк дії такого карантину(п.12 Прикінцевих та перехідних положень ЦКУ). 24.02.2022 Законом України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні введено режим воєнного стану. У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257-259, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії (п.19 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України). У цей же строк позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 УК України, а також від сплати неустойки (штрафи, пені) нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, які підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). 30.06.2023 завершено дію карантину (Постанова КМУ №651 від 27.06.2023).Однак строки стягнення заборгованості по кредитах, які настали в період з 11.03.2020 продовжуються до закінчення дії воєнного стану в Україні та тридцятиденний строк після його припинення або скасування. Кредитний договір №2001145489701 був укладений між сторонами 08.10.2018. Відповідач користувалася кредитною карткою та здійснювала частково платежі до 23.09.2023, що відображено в розрахунку заборгованості та виписках по рахунку. Оскільки позивач звертається до суду 22.06.2024, строки позовної давності в данному випадку повністю дотримано. Враховуючи, що відповідач заборгованість за кредитним договором в добровільному порядку не погасила, а кредитний договор залишається не виконаним, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. Відповідно до вимог\~статті 141 ЦПК України\~з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір.

Outcome: approved