Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-25 00:00:00

16.01.2024 до суду надійшла позовна заява [PERSON] , в якій вона просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її сестри [PERSON] , яка померла [INFO] у м. Харкові Харківської області, Україна, терміном 2 (два) місяці з дня набрання рішенням законної сили. В обґрунтування своїх позовних вимог позивач посилається на те, що 06.03.2022 внаслідок артилерійського обстрілу загинула її сестра [PERSON] , [INFO] , яка на день смерті проживала за місцем реєстрації за адресою: [ADDRESS] . Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на належне їй майно, а саме квартиру [ADDRESS] , яка належала [PERSON] на праві особистої приватної власності. Інші спадкоємці відсутні, позивач є єдиним спадкоємцем після смерті [PERSON] . Оскільки [PERSON] проживала сама, не мала друзів чи родичів у м. Харкові, який у березні 2022 року був зоною постійних обстрілів та бойових дій, то довгий час відомості про її смерть не були внесені до Державного реєстру актів цивільного стану громадян про внесення змін до актового запису цивільного стану, на підставі яких видається свідоцтво про смерть особи, яке є підставою для відкриття спадкової справи. Відповідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян актовий запис про смерть [PERSON] вчинено лише 22.07.2022, а свідоцтво про смерть [PERSON] видано 15.09.2023. З метою оформлення спадщини позивачка 18.10.2023 звернулася до приватного нотаріуса Чернівецького міського нотаріального округу Макеєвої Н.В. для оформлення спадщини за законом після смерті [PERSON] . Відповідно до листа приватного нотаріуса за даними Спадкового реєстру спадкова справа після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] не заведена, та розяснено, що оскільки позивачка вчасно не подала заяву про прийняття спадщини, а також не надала відповідних документів, які б підтверджували фактичне прийняття нею спадщини після смерті [PERSON] , позивачка вважається такою, що пропустила встановлений законом строк для прийняття спадщини, а тому останній необхідно звернутися до суду для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини або встановлення факту прийняття спадщини. У зв`язку з чим, вона звернулася до суду. Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 18.01.2024 дану позовну заяву прийнято до провадження з проведенням її розгляду в порядку загального позовного провадження. До початку судового засідання від представника позивача надійшла заява про розгляд справи без її участі та без участі позивача, позовні вимоги підтримала, просила задовольнити. Представник відповідача по справі в судове засідання не з`явився, про час та дату був повідомлений належним чином, про причини неявки суду не повідомив. Відповідно до ч.3 ст.211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Згідно з ч.3 ст.13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. За вимогами ч.3 ст.12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Згідно з ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч.1 ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Одним із принципів цивільного судочинства є диспозитивність, який полягає у тому, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявленою нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (ст. 13 ЦПК України). Згідно ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно з ч.ч.1, 2 ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи, а часом відкриття спадщини є день смерті особи; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Як встановлено судом [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а.с. 17). З наданих документів встановлено, що за життя та на момент смерті [PERSON] одружена не була, дітей не мала. Згідно Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 22.05.2019 однокімнатна квартира, загальною площею 36, 5 кв.м., житлова площа 18, 5 кв.м., що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , належить на праві приватної власності [PERSON] . Підстава виникнення права власності: довідка про членство особи в кооперативі та внесення таким членом кооперативу пайового внеску в повному обсязі, серія та номер: 3/3, виданий 11.10.1995, видавник: ЖСК «Родник-3». Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексований номер: 46983069 від 22.05.2019 [PERSON] , Департамент реєстрації Харківської міської ради, Харківська обл. (а.с. 23). Після смерті сестри та отримання свідоцтва про її смерть, позивачка звернулася до нотаріуса із заявою про видачу їй свідоцтва про право на спадщину, на підставі поданих нею документів, відповідно нотаріусом їй було надано письмове роз`яснення щодо звернення до суду у зв`язку із пропущенням строку, встановленого для прийняття спадщини (а.с. 22). У п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України за №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» зазначено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Аналіз вищезазначеної норми закону свідчить про те, що поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, правила ч.3 ст.1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо:1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Зазначений висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду України, викладеній у постановах: від 26 вересня 2012 року №6-85цс12, від 4 листопада 2015 року №6-1486цс15, від 13.03.2020 у справі №314/2550/17, яка згідно з ч.1 ст.417 ЦПК України є обов`язковою для всіх судів України. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Дослідивши докази по справі та оцінивши їх в сукупності, введення в Україні Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 воєнного стану з 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який в подальшому продовжений, суд приходить до висновку про визнання причини пропуску строку прийняття спадщини позивачкою поважною, що відповідно, є підставою для визначення їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини на два місяці після набрання цим рішенням законної сили. На підставі вищевикладеного та

Outcome: approved