Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-06 00:00:00

Позивач звернувся з позовом до Черкаської міської ради третя особа: приватний нотаріус Черкаського міського нотаріального округу м. Черкаси Демиденко Ольга Анатоліївна про визнання причин пропуску строку для прийняття спадщини поважними та визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , протягом трьох місяців з дня набрання судовим рішенням законної сили. В обґрунтування позовних вимог зазначив, що [INFO] померла його мати [PERSON] , яка на момент смерті проживала у [ADDRESS] . 20.11.1999 року на випадок своєї смерті [PERSON] залишила заповіт на його ім`я, який посвідчено державним нотаріусом Першої черкаської державної нотаріальної контори Зуєвою Н.В. Після смерті матері він не звертався до нотаріальної контори, оскільки вважав, що заповіт складено на ім`я його брата [PERSON] . 31 грудня 2023 року брат [PERSON] повідомив йому, що спадщиною після смерті матері не займається. Відразу після новорічних свят він звернувся до приватного нотаріуса ЧМНО [PERSON] із заявою про відкриття спадкової справи та видачу свідоцтва про право на спадщину, однак постановою приватного нотаріуса ЧМНО Демиденко О.А. від 12.01.2024 йому відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку із тим, що він вважається таким, що пропустив строк для прийняття спадщини. Ухвалою судді Соснівського районного суду м. Черкаси Романенко В.А. від 07 лютого 2024 року відкрито провадження у справі. Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.04.2024, в зв`язку зі звільненням судді [PERSON] у відставку, справа передана в провадження судді Соснівського районного суду м. Черкаси Токової С.Є. Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 14 травня 2024 року справу прийнято до свого провадження. Розгляд справи продовжено в порядку загального позовного провадження. Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 11 липня 2024 закрито підготовче провадження, справу призначено по суті. В судовому засіданні позивача та його адвокат позовні вимоги підтримали, з викладених у позові підстав. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, скерував до суду заяву, в якій просив розгляд справи проводити без участі Черкаської міської ради. У вирішенні позовних вимог покладався на розсуд суду. Суд, заслухавши пояснення учасників процесу, допитавши свідка, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Згідно ч.1 ст.13\~ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч.1\~ст.81 ЦПК України). Зміст статті 89 ЦПК України\~визначає, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Так, для прийняття спадщини спадкоємцем, який на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, необхідно особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини, згідно\~ст.1269 ЦК України. При цьому, такі дії повинні бути вчинені у встановлений законом для прийняття спадщини строк. Пропуск такого строку позбавляє спадкодавця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору, який пропущено з поважних причин і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Наведені положення у повній мірі відповідають Правовій позиції, висловленій Верховним Судом України в постанові від 6 лютого 2013 року в справі № 6-167цс12. Судом встановлено, що [INFO] у м. Черкаси померла [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданого відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м. Київ) 28.04.2023 року. За життя, [PERSON] 20.11.1999 склала заповіт, відповідно до якого «Я, [PERSON] , що проживаю за адресою: [ADDRESS] , на випадок моєї смерті роблю розпорядження на належну мені квартиру [ADDRESS] , заповідаю [PERSON] .», посвідчений державним нотаріусом Першої черкаської державної нотаріальної контори Зуєвою Н.В. Позивач [PERSON] являється сином померлої [PERSON] , що підтверджується його свідоцтвом про народження серії [NUMBER] . 12.01.2024 [PERSON] звернувся до приватного нотаріуса Черкаського міського нотаріального округу Демиденко О.А. із заявою про відкриття спадкової справи та видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом. Постановою приватного нотаріуса ЧМНО Демиденко О.А. від 12.01.2024 № 34/02-51 [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на квартиру [ADDRESS] , що залишилась після смерті його матері [PERSON] , померлої [INFO] у зв`язку із тим, що він вважається таким, що пропустив строк для прийняття спадщини. Відповідно до ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Пунктом 1.2 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України в чинній на час виникнення спірних правовідносин редакції (далі - Порядок) передбачено, що При зверненні спадкоємця у зв`язку з відкриттям спадщини нотаріус з`ясовує відомості стосовно факту смерті спадкодавця, часу і місця відкриття спадщини, кола спадкоємців, наявності заповіту, наявності спадкового майна, його складу та місцезнаходження, необхідність вжиття заходів щодо охорони спадкового майна. Позивач у встановлений законом строк не реалізував своє право на прийняття спадщини шляхом написання нотаріальної заяви, у зв`язку з тим, що матір за життя йому повідомила, що заповіт складено лише на ім`я його брата [PERSON] , і він вважав, що не має спадкових прав після смерті матері, вказану обставину підтвердила в судовому засіданні допита в якості свідка [PERSON] , яка пояснила, що дійсно померла [PERSON] за своє життя розповідала, що заповіт склала на ім`я [PERSON] . Якщо спадкоємець не подав заяву про прийняття спадщини з поважних причин, суд відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України може визначити додатковий строк для її подання. Згідно ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Відповідно до ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом встановленого строку не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. В постанові Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 р. «Про судову практику у справах про спадкування» вказано, зокрема, що спадкоємець є таким, що спадщину не прийняв, якщо свідомо, за відсутності будь-яких перешкод своєчасно не вчиняв дії з прийняття спадщини протягом шести місяців з моменту її відкриття. Враховуючи викладене, та встановлені в судовому засіданні обставини, є підстави стверджувати, що від прийняття спадщини позивач свідомо не відмовлявся. Згідно п. 24 вищевказаної постанови Пленуму Верховного суду України, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За даними матеріалів спадкової справи № 05/2024 від 12.01.2024, наданої на ухвалу суду, після померлої [INFO] [PERSON] , із заявою звернувся лише позивач по справі [PERSON] . Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані докази в їх сукупності, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Крім того, суд звертає увагу на те, що визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не вирішує питання про визнання за ним права на спадщину.Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому\~статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

Outcome: approved