Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-30 00:00:00

\~ \~ \~ \~Позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом. \~ \~ \~ \~Позов обґрунтовує тим, що [INFO] помер її двоюрідний племінник [PERSON] , який до дня смерті був зареєстрований та проживав за адресою: [ADDRESS] разом із братом [PERSON] , який помер [INFO] . [PERSON] та його брат не були одруженими та не мали дітей. Їхня мати [PERSON] померла [INFO] , після смерті якої відкрилася спадщина на належне їй майно, а саме житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами за адресою: [ADDRESS] та земельні ділянки площею 2,79 га та 1,4066 га. \~ \~ \~ \~Діти [PERSON] [PERSON] та [PERSON] прийняли спадщину шляхом спільного проживання із спадкодавцем на момент смерті, проте спадкових прав після її смерті не оформляли. Після смерті [PERSON] спадкова справа не заводилася. Його мати [PERSON] , яка померла [INFO] є рідною сестрою матері померлої [PERSON] , [INFO] . Він і померла [PERSON] є двоюрідними братом та сестрою, а [PERSON] його двоюрідним племінником. Оскільки документи, а саме свідоцтво про народження [PERSON] , свідоцтво про народження та смерть [PERSON] , а також свідоцтво про народження та шлюб її матері [PERSON] відсутні, він позбавлений можливості оформити спадкові права на майно, після смерті родичів. Зазначає, що він дізнався про те, що його племінники не оформили спадкових прав після смерті матері нещодавно від старости села. Крім цього, на усне звернення йому надано роз`яснення приватним нотаріусом про те, що строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] минув [INFO] , а у зв`язку з тим, що племінник проживав один, він спадщину не прийняв. Посилаючись на викладене, позивач просить суд, встановити факт родинних відносив, а саме, що він є двоюрідним дядьком [PERSON] , який помер [INFO] . Визначити йому додатковий строк терміном в 2 місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Ухвалою судді від 20.03.2024 відкрито загальне позовне провадження у справі. Ухвалою суду від 16.04.2024 закрито підготовче провадження у справі. \~ \~ \~ \~В судовому засіданні представник позивача заявлений позов підтримала та просила задовольнити з наведених у ньому підстав. \~ \~ \~ \~Від представника відповідача Боратинської сільської ради надійшло клопотання про розгляд справи у його відсутності. \~ \~ \~ \~Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, про місце, час та дату розгляд справи повідомлялася належним чином. Клопотань про відкладення на адресу суду не надходило. \~ \~ \~ \~Враховуючи наведене, суд вважає за можливе проводити розгляд справи у їх відсутності. Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи та подані докази на підтвердження обґрунтованості заявлених позовних вимог, суд установив таке. Відповідно до\~ст.4 ЦПК України\~кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно з ч. 2\~ст. 315 ЦПК України, у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення. Частиною 1\~статті 315 ЦПК України\~визначено перелік фактів, справи про встановлення яких розглядає суд. Частиною 2\~статті 315 ЦПК України\~передбачено, що у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення. Згідно із п.2\~Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Метою звернення [PERSON] до суду є встановлення в судовому порядку обставин, необхідних для прийняття спадщини після смерті двоюрідного племінника [PERSON] . Судом встановлено, що [INFO] народився [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження [NUMBER] , батьками якого вказані [PERSON] та [PERSON] (а.с.08). Мати позивача [PERSON] (дошлюбне прізвище [PERSON] ) народилася [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження [NUMBER] , її батьками вказані [PERSON] та [PERSON] (а.с.19). Після реєстрації шлюбу з [PERSON] 30.10.1976, змінила прізвище на [PERSON] , відповідно до свідоцтва про народження [NUMBER] (а.с.19). [PERSON] померла [INFO] згідно з свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] (а.с.20). Рідна сестра матері позивача [PERSON] , народилася [INFO] , а 18.12.1967 уклала шлюб з [PERSON] , про що зроблено актовий запис № 19 та змінила прізвище на [PERSON] (а.с. 46-47). Із витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження № 00044255596 від 27.03.2024 випливає, що у шлюбі [PERSON] та [PERSON] , [INFO] народилася дочка [PERSON] (а.с. 52-53). [INFO] у [PERSON] народився син [PERSON] (а.с.50-51), а 24.06.1989 син [PERSON] (а.с.48-49). [INFO] [PERSON] померла, що підтверджується повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть (а.с.44-45). Згідно запису в погосподарській книзі № 02 за номером об`єкта по господарського обліку № 166 за [PERSON] значить житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами в с. Коршів, земельна ділянка розміром 2,79 га та 1,4066 га для ведення селянського господарства (а.с. 14). Із довідки Боратинської сільської ради № 197 від 16.09.2022 вбачається, що [PERSON] до дня своєї смерті проживала зі своїми синами [PERSON] та [PERSON] в [ADDRESS] (а.с. 14). Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270\~цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї (ч.3 ст.1268 ЦК України). Судом встановлено, що спадкова справи після смерті [PERSON] не заводилася, що підтверджується відповіддю з Луцької районної державної нотаріальної контори (а.с. 60). Таким чином, сини [PERSON] [PERSON] та [PERSON] вступили у спадщину шляхом спільного проживання із спадкодавцем на час відкриття спадщини. [INFO] помер син [PERSON] [PERSON] (а.с. 11), який до дня своєї смерті був зареєстрований та проживав в [ADDRESS] разом з братом [PERSON] (а.с. 12). [INFO] помер [PERSON] , який до дня своєї смерті був зареєстрований та проживав один в [ADDRESS] (а.с. 09, 10). Спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилася. Позивач будучи спадкоємцем майна, що залишилося після смерті [PERSON] звернувся до нотаріуса з метою прийняття спадщини, проте у зв`язку з пропуском ним шестимісячного строку для прийняття спадщини та відсутністю документів, які підтверджують родинні відносини з двоюрідним племінником [PERSON] , йому було роз`яснено про неможливість видачі свідоцтва про право на спадщину та рекомендовано звернутися до суду. Проаналізувавши вищевказані докази, суд дійшов висновку про доведеність позивачем належними та допустимими доказами у їх сукупності факту родинних відносин між ним та [PERSON] , а саме, що він є двоюрідним дядьком [PERSON] , який помер [INFO] , а відтак позовна вимога про встановлення факту родинних відносин підлягає до задоволення. Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно з ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на належне йому майно, а саме житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами за адресою: [ADDRESS] та земельні ділянки площею 2,79 га та 1,4066 га, яке останній успадкував після смерті матері та брата шляхом спільного проживання із спадкодавцями на час відкриття спадщини. Судом встановлено, що [PERSON] не оформив спадкових прав після смерті матері та брата. Ст.1296\~ЦК України\~визначено,\~що спадкоємець,\~який прийняв\~спадщину,\~може одержати\~свідоцтво про\~право на\~спадщину. Якщо\~спадщину прийняло\~кілька спадкоємців,\~свідоцтво про\~право на\~спадщину видається\~кожному з\~них із\~визначенням імені\~та часток\~у спадщині\~інших спадкоємців. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Як вбачається з матеріалів справи, спадкодавець [PERSON] за життя не склав заповіт, інші спадкоємці на спадкове майно не претендують, оскільки із заявами про прийняття спадщини до нотаріуса не зверталися, а тому має місце спадкування за законом. Також, встановлено, що позивачу на усне звернення, нотаріусом було роз`яснено йому про те, що він пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини (а.с. 23). Частинами 1 та 2 ст. 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України). Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини визначені ст. 1272 ЦК України. Відповідно до ч. 1 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Разом з тим, ч. 3 ст. 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Крім того, при розгляді справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. В пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу. Відповідно до статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Перший протокол, Конвенція) кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Предметом безпосереднього регулювання статті 1 Першого протоколу є втручання держави в право на мирне володіння майном, зокрема, й позбавлення особи права власності на майно шляхом його витребування на користь держави. Відповідно до ч. 5 ст. 1268 та ч. 3 ст. 1296 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини, а відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Оцінюючи доводи позивача та надані ним докази в обґрунтування позовних вимог, суд вважає, що у своїй сукупності вони свідчать про те, що позивач мав об`єктивні труднощі у своєчасному поданні заяви про прийняття спадщини, а тому причини пропуску встановленого законом шестимісячного строку є поважними. Крім того, суд враховує, що визнання поважними причин пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини та визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини не буде порушувати права та законні інтереси інших осіб, суперечити принципам законності, добросовісності, розумності та справедливості (ст. 3 ЦК України). Водночас відмова у задоволенні позову, за наявності встановлених судом обставин, була б непропорційним втручанням у право особи на мирне володіння майном. Враховуючи вищенаведене, на підставі ст.ст. 4, 315, 12-13, 81, 259, 264-265, 354 ЦПК України, ст.ст. 3, 1216-1217, 1268-1270, 1272, 1296 ЦК України, статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд,

Outcome: approved