Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-01 00:00:00

Позивач у березні 2024 р. звернувся до суду з позовом до відповідача про стягнення завданої моральної шкоди в розмірі 100000 грн. Ухвалою від 01.04.2024 суддя відкрила провадження в справі та призначила підготовче засідання у рамках розгляду справи за правилами загального позовного провадження. Після збільшення розміру позову 28.05.2024 позивач просив стягнути з відповідача 200000 грн відшкодування завданої моральної шкоди. Ухвалою від 02.07.2024 суд закрив підготовче провадження в справі та призначив справу до судового розгляду по суті. Заявлені вимоги позивач обґрунтовував тим, що він є власником будинковолодіння [ADDRESS] . Його сусідом є [PERSON] , якому належить будинковолодіння [ADDRESS] . Між ним та [PERSON] наявні судові спори, щодо яких у провадженні суду перебуває кілька цивільних справ. У рамках судового розгляду цивільної справи № 352/424/22 за позовом [PERSON] , [PERSON] до [PERSON] про усунення перешкод у користуванні майном, відшкодування моральної шкоди внаслідок приниження честі та гідності, спростування негативної та недостовірної інформації в судовому засіданні Тисменицького районного суду в якості свідка з боку позивача був допитаний відповідач у цій справі [PERSON] . Даючи показання в судовому засіданні, відповідач назвав його «дураком», дослівно заявивши таке: «Коли не раз дивишся на [PERSON] , в нього очі вже бігають, як вийти з цього тупика, чи то продавати хату, чи то що робити, як від цього дурака втекти» (11:45 відеозапису). Такі висловлювання відповідача є образливими, принизливими для нього, такими, що спрямовані на вияв відповідачем до нього власних негативних емоцій. За такі дії відповідач має відповісти, відшкодувавши завдані йому душевні страждання. Відповідач як учасник судового процесу, даючи показання в судовому засіданні, образив, принизив його, вийшовши за межі дійсного змісту відповідного процесуального права, тобто допустив зловживання ним. У процесуальних відносинах, намагаючись донести певну думку до суду, учасники судового процесу, їхні представники, інші особи мають ретельно підбирати слова, а також з обережністю виявляти емоції щодо інших учасників, їхніх представників, суду, осіб, які не беруть участь у судовому процесі. Такі висновки узгоджуються з висновками Великої Палати Верховного Суду, що містяться в постанові від 13.03.2019 у справі № 199/6713/14-ц. У зв`язку з такими протиправними діями відповідача, який при наданні свідчень у суді висловив очевидну неповагу до особи позивача, принизив його честь та гідність, позивач зазнав сильних душевних страждань, перебував і перебуває в постійному нервовому напруженні, що погіршило взаємостосунки з оточуючими людьми, внаслідок психоемоційної напруги порушився його звичний спосіб життя. Спричинену моральну шкоду оцінив у 200000 грн. Позивач у поданій до суду заяві просив розглянути справу без його участі, збільшений позов підтримав і просив його задовольнити. Відповідач повторно не з`явився в судове засідання, про дату, час і місце судового засідання повідомлений належним чином за адресою місця проживання, зареєстрованою в установленому законом порядку, не повідомив суду про причини неявки, не подав відзиву. Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, суд приходить до висновку, що позов підлягає до часткового задоволення, виходячи з таких підстав. \~ \~ \~ \~Установлено, що в рамках судового розгляду цивільної справи № 352/424/22 за позовом [PERSON] , [PERSON] до [PERSON] про усунення перешкод у користуванні майном, відшкодування моральної шкоди внаслідок приниження честі та гідності, спростування негативної та недостовірної інформації в судовому засіданні Тисменицького районного суду Івано-Франківської області в якості свідка з боку позивача був допитаний відповідач у цій справі [PERSON] . Даючи показання в судовому засіданні 22.03.2023, відповідач назвав позивача [PERSON] «дураком», дослівно заявивши таке: «Коли не раз дивишся на [PERSON] , в нього очі вже бігають, як вийти з цього тупика, чи то продавати хату, чи то що робити, як від цього дурака втекти» (11:45 відеозапису). Вказана обставина підтверджується відеозаписом судового засідання, що міститься на наданому позивачем оптичному диску (а.с.9). Суд погоджується з твердженням позивача про те, що таке висловлювання відповідача є образливим та принизливим для нього, що відповідач при наданні свідчень у суді висловив очевидну неповагу до позивача, принизив його честь та гідність, виявивши до нього власні негативні емоції. Відповідно до ст. 28 Конституції України ніхто не\~може бути\~підданий катуванню,\~жорстокому,\~нелюдському або\~такому,\~що принижує\~його гідність,\~поводженню чи\~покаранню. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань (ч. 6 ст. 55 Конституції України). Згідно ст. 297 ЦК України кожен має\~право на\~повагу до\~його гідності\~та честі. Гідність\~та честь\~фізичної особи\~є недоторканними. Фізична особа має право звернутися до суду з позовом про захист її гідності та честі. Якщо фізичній особі внаслідок порушення її особистого немайнового права завдано майнової та (або) моральної шкоди, ця шкода підлягає відшкодуванню, крім випадку неумисного повідомлення викривачем недостовірної інформації про можливі факти корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, інших порушень Закону України «Про запобігання корупції» в порядку, передбаченому зазначеним Законом, яка підлягає спростуванню (ст. 280 ЦК України). Відповідно до\~положень ст.\~65\~ЦПК України учасниками судового процесу, крім учасників справи та їхніх представників, є помічник судді, секретар судового засідання, судовий розпорядник, свідок, експерт, експерт з питань права, перекладач, спеціаліст. Нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників. Використання одними учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом (суддями), з іншими учасниками процесу та їхніми представниками, а також вчинення аналогічних дій є виявом очевидної неповаги до честі, гідності цих осіб з боку тих, хто такі дії вчиняє. Ці дії суперечать основним засадам (принципам) цивільного судочинства (пунктам 2 і 11 частини третьої статті 2 ЦПК України), а також його завданню, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частини перша та друга вказаної статті). Така правова позиція, яка враховується судом у рамках розгляду цієї справи, міститься в постанові Великої Палати Верховного Суду в постановах від 13.03.2019 у справі № 199/6713/14-ц (п. 50, 52). У відповідності до ч. 1 ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Згідно вимог п. 4 ч. 2 ст. 23 ЦК України моральна шкода полягає у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості (ч. 3 ст. 23 ЦК України ). Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в п. 3, 9 постанови від 31.03.1995 № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Відповідно до\~вимог ч.\~1\~ст.\~1167\~ЦК України\~моральна шкода,\~завдана фізичній\~або юридичній\~особі неправомірними\~рішеннями,\~діями чи\~бездіяльністю,\~відшкодовується особою,\~яка її\~завдала,\~за наявності\~її вини,\~крім випадків,\~встановлених частиною\~другою цієї\~статті. При визначенні розміру відшкодування моральної шкоди суд керується принципами розумності, виваженості, справедливості та співмірності. Розмір відшкодування моральної шкоди має бути не більшим, ніж достатньо для розумного задоволення потреб потерпілої особи, і не повинен призводити до її безпідставного збагачення. Європейський суд з прав людини (ЄСПЛ) вказує, що оцінка моральної шкоди за своїм характером є складним процесом, за винятком випадків, коли сума компенсації встановлена законом («Stankov v. Bulgaria» (Станков проти Болгарії) від 12 липня 2007 р.). У рішенні в справі «Недайборщ проти Російської Федерації» (пункт 37 рішення, скарга № 42255/04) від 01.07.2010 ЄСПЛ нагадав свою незмінну позицію про те, що заявнику не може бути пред`явлено вимогу про надання будь-якого підтвердження моральної шкоди, яку він поніс. У рамках розгляду цієї справи суд установив, що відповідач, який при наданні свідчень у суді виявив очевидну неповагу до позивача, назвавши його образливим словом, спричинив останньому моральну шкоду, яка полягає у приниженні його честі та гідності, що завдало позивачу душевних страждань, призвело до його перебування в стані морального пригнічення та дискомфорту. Суд, ураховуючи вимоги розумності, виваженості та справедливості,

Outcome: dismissed