Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-24 00:00:00

14\~грудня 2023\~року представник\~позивача звернулась\~до суду\~з позовом\~до відповідача,\~в якому\~просить стягнути\~з відповідача\~на користь\~позивача франшизу\~у розмірі\~1600,00\~грн.,\~судовий збір\~у розмірі\~1073,60\~грн.\~та витрати\~на правничу\~допомогу у\~розмірі 5000,00\~грн.,\~а всього\~стягнути 7673\~грн.\~60\~коп. В обґрунтування позову зазначала, що постановою Дарницького районного суду міста Києва від 06 листопада 2023р. №753/19449/23 ухвалено: [PERSON] , [INFO] який проживає за адресою: [ADDRESS] , визнати винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу розмірі п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 грн. Дана постанова набрала законної сили 16 листопада 2023 року. Відповідно до Полісу обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів №216436387 укладеного 23.08.2023 р. між ТЛВ СК ?Альфа-Гарант? та [PERSON] розмір франшизи складає 1600,00 грн. Відповідачем не було сплачено франшизу на користь позивача. Таким чином з відповідача [PERSON] на користь позивача підлягає стягненню франшиза у розмірі 1600,00 грн. 19 грудня 2023 року ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області Радзівіл А.Г. прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження. Призначено судовий розгляд на 29 квітня 2024 року В судове засідання позивач позивач та представник позивача, будучи належним чином повідомленими, не з`явились, позивач подав до суду клопотання, в якому позовні вимоги підтримав, просив задовольнити, розгляд справи проводити у його відсутність. Відповідач, будучи належним чином повідомленим у судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив. За змістом ч. 4 ст. 223, ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо відповідач, будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце розгляду справи, повторно у судове засідання не з`явився без поважних причин або без повідомлення причин неявки, не подав відзив на позов, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Провівши заочний розгляд справи, вислухавши представника позивача, дослідивши письмові докази у справі, суд встановив такі факти і відповідні їм правовідносини та дійшов наступних висновків. Судом встановлено, що постановою Дарницького районного суду міста Києва від 06 листопада 2023р. №753/19449/23 ухвалено: [PERSON] , [INFO] який проживає за адресою: [ADDRESS] , визнати винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу розмірі п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 грн. Дана постанова набрала законної сили 16 листопада 2023 року. Відповідно до Полісу обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів №216436387 укладеного 23.08.2023р. між ТЛВ СК ?Альфа-Гарант? та [PERSON] розмір франшизи складає 1600,00 грн. Відповідно ч.\~1,\~\~2\~ст.\~76\~ЦПК\~України\~доказами\~є\~будь-які\~дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.\~Ці дані\~встановлюються\~такими\~засобами: 1)\~письмовими,\~речовими\~і\~електронними доказами; 2)\~висновками\~експертів; 3) показаннями свідків. Відповідно ч.1,\~2\~ст.\~77\~ЦПК\~України належними\~є\~докази,\~які\~містять\~інформацію\~щодо предмета\~доказування. Предметом\~доказування\~є\~обставини,\~що\~підтверджують заявлені\~вимоги\~чи\~заперечення\~або\~мають\~інше\~значення\~для\~розгляду\~справи і\~підлягають\~встановленню при\~ухваленні\~судового\~рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Відповідно ч. 2 ст.78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Відповідно ч.1,\~2\~ст.\~80\~ЦПК\~України \~достатніми\~є\~докази,\~які\~у\~своїй\~сукупності\~дають змогу\~дійти\~висновку про\~наявність або\~відсутність обставин\~справи,\~які входять\~до предмета\~доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Відповідно ч.1,\~5,\~6,\~7\~ст.\~81\~ЦПК\~України кожна\~сторона\~повинна\~довести\~ті обставини,\~на\~які\~вона\~посилається\~як\~на\~підставу\~своїх\~вимог\~або заперечень,\~крім\~випадків,\~встановлених цим\~Кодексом. Докази\~подаються\~сторонами\~та\~іншими\~учасниками\~справи. Доказування\~не\~може\~ґрунтуватися\~на\~припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Відповідно ч.1,\~2,\~3\~ст.\~83\~ЦПК\~України сторони\~та\~інші\~учасники\~справи\~подають\~докази у\~справі\~безпосередньо\~до\~суду. Позивач,\~особи,\~яким\~законом\~надано\~право\~звертатися до\~суду в\~інтересах інших\~осіб,\~повинні подати\~докази разом\~з поданням\~позовної заяви. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Відповідно до ст.22 ЦК України\~особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування у повному обсязі, до яких відносяться витрати, які особа мусить зробити для відновлення пошкодженого майна. При настанні страхового випадку страховик відповідно до лімітів відповідальності страховика відшкодовує у встановленому порядку оцінену шкоду, яка була заподіяна у результаті ДТП життю, здоров`ю, майну третьої особи (ст. 22 Закону України ?Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів?). Порядок та умови здійснення страхового відшкодування за договорами (полісами) обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності наземних транспортних засобів регламентується\~Законом України ?Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів?. Статтею 3 Закону України ?Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів? встановлено, що обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності здійснюється з метою забезпечення відшкодування шкоди, заподіяної життю, здоров`ю та/або майну потерпілих внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, та захисту майнових інтересів страхувальників. Статтею 5 Закону України ?Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів? визначено, що об`єктом обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності є майнові інтереси, що не суперечать законодавству України, пов`язані з відшкодуванням особою, цивільно-правова відповідальність якої застрахована, шкоди, заподіяної життю, здоров`ю, майну потерпілих внаслідок експлуатації забезпеченого транспортного засобу. Статтею 9 Закону України ?Про страхування?\~визначено, що франшиза - частина збитків, що не відшкодовується страховиком згідно з договором страхування. Згідно зі ст.12 цього Закону\~страхове відшкодування завжди зменшується на суму франшизи. Відповідно до ст.22 Закону України ?Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів? у разі настання страхового випадку страховик у межах страхових сум, зазначених у страховому полісі, відшкодовує у встановленому цим Законом порядку оцінену шкоду, заподіяну внаслідок дорожньо-транспортної пригоди життю, здоров`ю, майну третьої особи. У відповідності до п.12.1. ст.12 Закону України ?Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів? розмір франшизи при відшкодуванні шкоди, заподіяної майну потерпілих, встановлюється при укладанні договору обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності і не може перевищувати 2 відсотки від страхової суми, в межах якого відшкодовується збиток, заподіяний майну потерпілих. Страхове відшкодування завжди зменшується на суму франшизи, розрахованої за правилами цього підпункту. Тобто, франшиза в будь-якому виді є елементом договору страхування, який впливає на суму виплати страхового відшкодування в сторону її зменшення та її наявність у договорі обумовлена згодою сторін. Встановлюючи розмір франшизи страхувальник фактично погоджується, що у разі настання страхового випадку визначена шкода не буде покриватися сумою франшизи. Вирішуючи питання щодо обов`язку відшкодувати суму франшизи, суд виходить з того, що у відповідності до п.36.6 ст.36 Закону, саме страхувальником або особою, відповідальною за завдані збитки, має бути компенсована сума франшизи, якщо вона була передбачена договором страхування. При цьому суд бере до уваги правову позицію Верховного Суду, висловлену 04.07.2018 р. у справі № 755/18006/15, 12.12.2018 р. у справі № 758/2356/17-ц, згідно якої володілець джерела підвищеної небезпеки має відшкодувати потерпілому вартість відновлювального ремонту, що перевищує ліміт відповідальності страховика, франшизу, якщо вона встановлена умовами договору, і втрату вартості автомобіля у разі її наявності. За встановлених обставин, зважаючи на те, що при настанні страхового випадку, обов`язок по сплаті франшизи покладено на особу, що спричинила своїми діями/бездіяльністю матеріальні битки, суд дійшов висновку, що позовна вимога про стягнення з відповідача на користь позивача франшизи в розмірі 1600,00 грн. є обґрунтованою, в зв`язку з чим підлягає задоволенню. Як передбачено ч. 1, 2, 3 ст.133\~ЦПК\~України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Згідно із ч. 1 ст.\~134\~ЦПК\~України разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи. Відповідно до вимог ст. 137\~ЦПК\~України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Як передбачено ч.4 та 5 ст. 137\~ЦПК\~\~України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3)обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Із матеріалів справи вбачається, що 20 листопада 2023 року між адвокатом Юрескул Н.С. та [PERSON] укладений договір про надання адвокатом правової допомоги №2011-1, де в п. 4.1. даного договору зазначається, що сторони домовились, що вартість наданих адвокатських послуг становить 5000,00 грн. Також сторонами був підписаний акт прийому-передачі наданих послуг від 01.12.2023 року, відповідно до якого даний акт є підставою для здійснення розрахунків за надані послуги в розмірі 5000,00 грн. протягом 3 банківських днів. Позивач здійснив оплату згідно договору №2011-1 від 20.11.2023 року у розмірі 5025,13 грн., що підтверджується платіжною квитанцією №Р24А2023555259D7172 від 01.12.2023 року. Таким чином, суд приходить до висновку, враховуючи надані докази, вищезазначені вимоги, співмірність складності справи та виконаних адвокатом робіт, із відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати на правову допомогу у розмірі 2000,00 грн. На підставі ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивач підлягає стягненню сплачений судовий збір у розмірі 1073,00 грн. та

Outcome: partial