Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-25 00:00:00

На адресу Роздільнянського районного суду Одеської області 21 вересня 2022 року надійшов вищевказаний позов, згідно якого позивач просить розірвати шлюб між нею та відповідачем, який зареєстрований Роздільнянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Роздільнянському районі Одеської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), актовий запис № 258. Стислий виклад позиції позивача. 21.09.2022 року позивач та відповідачка зареєстрували шлюбу у Роздільнянському відділі державної реєстрації актів цивільного стану у Роздільнянському районі Одеської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), актовий запис № 258. Спільних дітей від шлюбу не має. Поряд з цим, спільне життя у сторін не склалось та подальше збереження шлюбу суперечить інтересам позивача. Стислий виклад позиції відповідача. [PERSON] в судове засідання не з`явився, вважається такою, що належним чином повідомлявся про дату, час та місце розгляду справи відповідно до пункту 3 частини 8 статті 128 ЦПК України, про причини неявки суду не повідомив, відзив на позов у встановлений судом строк не подав. Водночас, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 - 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України"). Як відзначив суд у рішенні у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» (1989), сторона зобов`язана «демонструвати готовність брати участь у всіх етапах розгляду, що мають безпосередній стосунок до нього, утримуватися від використання прийомів для затягування процесу, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухань». Заяви, клопотання. Позивачка надіслала на адресу суду заяву про розгляд справи без її участі. Процесуальні дії у справі. 18 липня 2024 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін по справі . Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , зареєстрували шлюб 21 вересня 2022 року, про що складено відповідний актовий запис № 258, прізвище після державної реєстрації шлюбу: чоловіка [PERSON] дружини [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] (а.с. 3). Разом з цим, як вбачається з матеріалів позовної заяви, подальше збереження шлюбу суперечить інтересам позивача. Водночас, статтями 12, 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Статтею 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Мотивована оцінка\~кожного\~аргументу,\~наведеного\~учасниками\~справи,\~та\~норми\~права,\~які\~застосував\~суд,\~мотиви\~їх\~застосування. Згідно положень\~статті 56\~СК\~України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом. При таких обставинах суд вважає, що сформовані в родині відносини виключають спільне проживання чоловіка і жінки й роблять їх спільне життя надалі неможливим, тому, що збереження родини суперечило б інтересам сторін. Згідно зі ст. 113 СК України\~ \~\~особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Суд вирішуючи питання про розірвання шлюбу вважає за необхідне з`ясувати прізвище подружжя після розірвання шлюбу. Відповідачка просить відновити їй дошлюбне прізвище яке вона мала до реєстрації шлюбу « [PERSON] ». Відповідно до ст. 113 СК України, відповідачці відновити прізвище, яке вона мала до державної реєстрації шлюбу, що розривається « [PERSON] ». Відповідно до\~диспозиції статті 112\~СК України\~суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини з інвалідністю та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Відповідно до пункту 10 Постанови Пленуму Верховного суду України 21.12.2007 №11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Верховний Суд в постанові від 3 грудня 2020 року (справа №456/848/16) зазначив, що суд не може примушувати дружину та чоловіка проживати разом, цікавитися обставинами їх приватного життя, вимагати надання доказів порушення сімейних обов`язків особистого характеру тощо. Закон не визначає, які саме заходи можуть застосовуватися судом для примирення подружжя. Надання строку для примирення подружжя є правом суду, а не його обов`язком. Як встановлено судом, подальше збереження шлюбу суперечить інтересам позивача, а тому наявні правові підстави для задоволення позовних вимог.

Outcome: approved