Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-08 00:00:00

І. Стислий виклад позицій позивача та відповідача. 05.08.2024 року до Інгулецького районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області надійшла цивільна справа за вказаною позовною заявою. Справа за підсудністю знаходилась в провадженні Широківського районного суду Дніпропетровської області та була передана в рамках ч. 4 ст. 31 ЦПК України за Розпорядженням в.о. голови суду [PERSON] . Так, представник позивача звернулась до суду з позовною заявою, у якій просить: Стягнути з відповідача [PERSON] на користь позивача Акціонерного товариства «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» заборгованість за кредитним договором № 2001342786801 від 27.06.2019 року у розмірі 111689,36 грн. станом на 29.10.2023, з яких: заборгованість за кредитом 72991,00 грн.; заборгованість за процентами 38698,36 грн; заборгованість за комісією - 0 грн; судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 2422,40 грн. Позов обґрунтовано обставинами: [PERSON] на підставі кредитного договору № 2001342786801 від 27.06.2019 видано кредитну картку з кредитним лімітом, який на сьогодні складає 72994 грн. Відповідач не виконує свої кредитні зобов`язання належним чином довготривалий строк. Заборгованість відповідача станом на 29.10.2023 складає 111689,36 грн з яких: заборгованість за кредитом 72991,00 грн.; заборгованість за процентами 38698,36 грн; заборгованість за комісією - 0 грн. Позивач направив письмову вимогу (повідомлення) відповідачу, однак у наданий строк заборгованість погашена не була. На підставі викладеного позивач звертається до суду з даним позовом. Позиція відповідача У встановлений в ухвалі про відкриття провадження строк від відповідача не надходило ні заперечень проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, ні відзиву на позовну заяву. Відповідачка надала суду письмову заяву від 09.10.2024, в якій просить розгляд справи проводити за її відсутності, позовні вимоги визнає. ІІ. Заяви, клопотання. Інші процесуальні дії у справі. 01.02.2024 представник позивача звернулась до Широківського районного суду Дніпропетровської області з позовною заявою про стягнення заборгованості. У вказаній заяві міститься клопотання про розгляд справи за відсутності позивача, який не заперечує проти заочного розгляду справи та винесення судом заочного рішення; про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження. 15.02.2024 ухвалою судді Широківського районного суду Дніпропетровської області провадження у справі було відкрито, постановлено розгляд проводити у порядку спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін. 30.05.2024 від відповідача надійшла заява про ознайомлення з матеріалами справи № 197/98/24. 04.06.2024 ухвалою судді Широківського районного суду Дніпропетровської області було постановлено перейти до розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. 29.07.2024 в.о. голови Широківського районного суду Дніпропетровської області Ольга Шевченко, згідно з Розпорядженням № 973, в рамках ч.ч. 1, 4 ст. 31 ЦПК України, зобов`язала передати матеріали вказаної справи до Інгулецького районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області. 12.08.2024 ухвалою судді Інгулецького районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області вказану цивільну справу було прийнято до провадження за позовною заявою, постановлено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Інших заяв, клопотань від сторін до суду не надходило. ІІІ. Фактичні обставини, встановлені судом. Зміст позовних вимог полягає у стягненні з відповідача заборгованості, що виникла внаслідок порушення останнім грошового зобов`язання перед позивачем. 27.06.2019 відповідач приєдналась до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб шляхом підписання власноруч заяви № 2001342786801. В результаті чого отримала кредитну картку\~з кредитним\~лімітом в\~сумі 26000\~грн (а.с.\~54). Позивачем надається Паспорт споживчого кредиту, підписаний відповідачем власноруч (а.с. 54 зв.). Позивачем надається Витяг з Публічної пропозиції ПАТ «ПУМБ» на укладення Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб в редакції від 12.06.2019 (а.с. 35-49). Позивачем надається виписка по картці з 29.08.2019 по 30.09.2022 (а.с. 13-29). Позивачем надається Довідка про збільшення кредитного ліміту з 26000 грн. до 72994 грн. (а.с. 6) та розрахунок заборгованості за Кредитним договором № 2001698099701 від 01.10.2020, станом на 31.03.2024 заборгованість складає 77724,34 грн. (а.с. 8-12). Учасники справи в судове засідання не з`явились, про місце, час та дату розгляду були повідомлені належним чином. 01.02.2024, разом із позовною заявою, представник позивача заявила клопотання про розгляд справи за відсутності позивача, не заперечує проти заочного розгляду справи та винесення судом заочного рішення. Відповідачка в судове засідання не з`явилась, про місце, час та дату розгляду справи повідомлена належним чином, надала суду письмову заяву від 09.10.2024, в якій просить розгляд справи проводити за її відсутності, позовні вимоги визнає. З огляду на зазначене, на підставі частини другої\~статті 247 ЦПК України\~фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до ч. 8 ст. 178, ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу за наявними у ній матеріалами. IV. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування. Щодо форми правочину та його змісту. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (ст. 1055 ЦК України). Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони, або надсилалися ними до інформаційно-телекомунікаційної системи, що використовується сторонами. У разі якщо зміст правочину зафіксований у кількох документах, зміст такого правочину також може бути зафіксовано шляхом посилання в одному з цих документів на інші документи, якщо інше не передбачено законом. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку (ч. 1 ст. 207 ЦК України). Договір, що за своєю правовою природою є двостороннім правочином, є домовленістю двох або більше сторін, спрямованою на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства (ст.ст. 626,628 ЦК України). Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди (ч. 1 ст. 638 ЦК України). Конструкція договору приєднання спрямована на уніфікацію договірних умов з метою забезпечення гарантій, визначених ст. 633 ЦК України. Договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору (ст. 634 ЦК України). Так, за договором приєднання лише одна сторона уповноважена на розроблення договірних умов у даній справі АТ «ПУМБ». Оскільки споживач банківських послуг є юридично слабшою стороною за договором приєднання, що спричиняє дисбаланс свободи договору, тому умови, що розробляються банком повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому, з огляду на зміст статей 633,634 ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений. Щодо виконання зобов`язання. За загальним правилом, зобов`язання повинні виконуватись належним чином і в установлений строк, відповідно до умов договору та вимог закону (ст.ст. 526,527,530 ЦК України). У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Разом з цим, до предмета доказування входить, зокрема і доведення позивачем порушення грошового зобов`язання та наявності заборгованості. Розрахунок заборгованості, на який посилається позивач, згідно з усталеною практикою Верховного Суду, не є первинним документом, який підтверджує отримання кредиту, користування ним, укладення договору на умовах, які вказані Банком в позовній заяві, а отже не є належним доказом існування боргу. За своїм змістом розрахунок заборгованості є складеним банком розрахунковим документом (зокрема, Постанова ВС КЦС від 25.05.2022 у справі № 219/7527/16-ц). У постановах Верховного Суду від 01 грудня 2021 року у справі № 569/7648/15-ц, від 17 грудня 2020 року у справі № 278/2177/15-ц, від 28 жовтня 2020 року у справі № 760/7792/14-ц, від 16 вересня 2020 року у справі № 200/5647/18 зроблено висновок про те, що доказами, які підтверджують наявність заборгованості та її розмір є первинні документи, оформлені відповідно до статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність». Щодо належності Паспорта споживчого кредиту до письмової форми договору. Незважаючи на те, що законодавцем передбачена можливість фіксування правочину в кількох документах, які текстуально відтворюють волю сторін, потрібно розмежовувати форму правочину та спосіб підтвердження виконання переддоговірного обов`язку кредитодавцем по наданню споживачу інформації, необхідної для порівняння різних пропозицій кредитодавця. Способом підтвердження виконання переддоговірного обов`язку кредитодавця є паспорт споживчого кредиту. Ознайомлення з паспортом споживчого кредиту, його підписання споживачем не означає укладення договору про споживчий кредит та дотримання його форми, оскільки в паспорті кредиту не відбувається фіксація волі сторін договору та його змісту. Вказана правова позиція міститься у Постанові Великої Палати Верховного Суду від 23.05.2022 у справі № 393/126/20. Відповідно до ч. 1, 2ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (ст. 79 ЦПК України). Частинами 1, 3статі 89 ЦПК України визначено, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Відповідно до ч.ч. 1,5 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Згідно з ч.ч. 1,2,8 ст. 83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Як вбачається з копії заяви № 2001342786801 від 27.06.2019 на приєднання до договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, остання містить істотні умови кредитного договору, спосіб надання кредиту, суму кредиту, строк повернення кредиту, розмір процентної ставки, розмір комісії за обслуговування кредиту та інші істотні умови. Відповідач погодився з умовами заяви № 2001342786801 від 27.06.2019 на приєднання до договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, про що свідчить наявність його власноручного підпису. До матеріалів справи долучено Публічну пропозицію АТ «ПУМБ» на укладення Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб (в редакції від 12.06.2019 року). Вказаним документом передбачено, що підписанням Заяви на приєднання до Договору, Клієнт беззастережно підтверджує, що на момент укладення Договору Клієнт ознайомився з повним текстом Договору (в тому числі Тарифами), повністю зрозумів його зміст та погоджується зі всіма умовами Договору (п. 2.2.5 Розділу І). Відповідно до п. 5.1.4. Розділу І Публічної пропозиції АТ АТ «ПУМБ» на укладення Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, клієнт зобов`язаний своєчасно та повністю відшкодовувати Банку сплачені ним кошти. Згідно з п. 5.1.7. Розділу І Публічної пропозиції АТ «ПУМБ» на укладення Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, клієнт зобов`язаний сплачувати заборгованість по договору, проценти за користування кредитними коштами, оплачувати комісії та неустойку, а також виконувати зобов`язання з повернення кредиту, в тому числі простроченої заборгованості, на умовах, в строки та в розмірі, що передбачені цим договором. Зі змісту паспорту споживчого кредиту вбачається обізнаність відповідача з інформацією, яка надається споживачу до укладання договору про споживчий кредит, про що свідчить наявність власноручного підпису відповідача, який підтверджує поінформованість останнього про основні умови кредитування, з урахуванням побажань споживача, орієнтовну реальну річну процентну ставку та орієнтовну загальну вартість кредиту для споживача, порядок повернення кредиту, базову відсоткову ставку, розмір щомісячних платежів, розмір комісії, тощо. Аналізуючи зібрані по справі докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача є обґрунтованими, а обставини, викладені у позовні заяві доведеними. Виходячи із встановлених фактичних обставин справи, вимог чинного законодавства, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність та взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що про задоволення позовних вимог. Вирішуючи питання про розподіл судових витрат суд,

Outcome: approved