Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-29 00:00:00

У травні\~2024\~року позивач\~ [PERSON] звернулася\~до суду\~з позовною\~заявою до\~відповідача [PERSON] \~про розірвання\~шлюбу.\~В обґрунтування\~позовних вимог\~зазначила,\~що з\~05\~червня 2015\~року перебуває\~у зареєстрованому\~шлюбі з\~відповідачем.\~Від шлюбу\~сторони дітей\~не мають.\~З листопада\~місяця 2023\~року шлюбні\~відносини між\~сторонами фактично\~припинені,\~проживають окремо,\~спільного господарства\~не ведуть,\~подружжя має\~різні погляди\~на сімейне\~життя,\~що призвело\~до втрати\~взаєморозуміння,\~почуття поваги\~та кохання\~одне до\~одного.\~Відповідач не\~бажає звертатись\~до органів\~ДРАЦСу у\~добровільному порядку\~із заявою\~про розірвання\~шлюбу. \~Питання про\~поділ майна\~не ставиться. Ухвалою суду від 06 вересня 2024 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. \~ \~ \~ \~Позивач у судове засідання не з`явилася, про час, дату та місце його проведення повідомлялася у встановленому порядку, разом із позовною заявою надала заяву про розгляд справи без участі сторони, у якій просила проводити розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила задовольнити та не надавати строк для примирення. Відповідач до судового засідання не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином, звернувся до суду із заявою про проведення розгляду справи за його відсутності, у якій позовні вимоги визнав у повному обсязі, проти задоволення позову не заперечував та просив не надавати строк для примирення. Статтями 43, 211 ЦПК України передбачено, що прийняття участі в судовому засіданні є правом сторони, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1, 4 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Суд враховує, що визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує прав, свобод чи інтересів інших осіб, розглядає справу за відсутності сторін. Судом, з огляду на приписи ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. Відповідно до копії свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , 05 червня 2015 року у Жовтневому відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Криворізького міського управління юстиції у Дніпропетровській області сторони зареєстрували шлюб, про що складений відповідний актовий запис № 317. (а. с. 9) \~ \~ \~ \~Від шлюбу сторони дітей не мають. \~ \~ \~ \~Як вбачається з матеріалів справи подружні стосунки сторони фактично припинили, спільного господарства не ведуть, шлюб носить формальний характер. \~ \~ \~ \~Питання про поділ майна не ставиться. Суд, з`ясувавши фактичні взаємини подружжя, дійсні причини припинення сімейних стосунків, дійшов до висновку про задоволення позовних вимог. Відповідно до ч. 3 ст. 105 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду. Статтею 112 СК України передбачено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Статтею 16 Загальної декларації прав людини від 10 грудня 1948 року передбачено, що чоловіки і жінки користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Суд встановив, що причина розладу подружніх відносин між сторонами є справжньою, глибинною, подружжя фактично припинили спільне проживання і сімейне життя з поважних причин, дітей віком\~до одного\~року не\~мають, в зв`язку з чим суд прийшов до висновку, що у даний час шлюб носить формальний характер, подальше спільне життя сторін і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, а тому\~\~ вважає, що шлюб між сторонами повинний бути розірваний. В силу вимог\~ст. 113 Сімейного кодексу України,\~особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Згідно до ч. 2 ст. 114 Сімейного Кодексу України, у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу. Частина 1 статті 133 ЦПК України передбачає, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до ст. 141, ст. 142 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

Outcome: approved