Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-29 00:00:00

[PERSON] звернулася до Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області з позовною заявою до Краматорської міської військової адміністрації про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог вказано, що [INFO] померла матір позивачки [PERSON] , після смерті якої відкрилася спадщина на квартиру за адресою: [ADDRESS] . 19.03.2024 року [PERSON] звернулася до Третьої краматорської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, проте постановою державного нотаріуса позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, у зв`язку з пропущенням шестимісячного строку для прийняття спадщини. У встановлений законом строк для прийняття спадщини позивачка не звернулася до нотаріуса, у зв`язку з тим, що внаслідок ведення активних бойових дій у м. Краматорську вимушена була евакуюватися у м. Хмельницький як внутрішньо переміщена особа. На підставі викладеного, просить суд визнати поважною причину пропуску строку та надати додатковий строк для прийняття спадщини. Ухвалою судді Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 15.04.2024 року дану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито підготовче провадження у справі. Ухвалою Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 03.07.2024 року закрито підготовче провадження у справі та призначено до судового розгляду по суті. В судове засідання учасники справи не з`явилися, про час, дату та місце розгляду справи повідомлялися належним чином. Позивачка просила розгляд справи здійснювати без її участі. Заяви про розгляд справи без участі від відповідача не надходило, відзиву на позов також не надходило. У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне. Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого відділом рацс м. Краматорська Донецької області від 02.12.1986 року, [PERSON] народилася [INFO] , про що зроблено актовий запис №2627. Батьком записаний [PERSON] , матір`ю [PERSON] . 29.07.2023 року [PERSON] зареєструвала шлюб з [PERSON] та змінила прізвище на « [PERSON] », актовий запис №469, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] , виданого Індустріальним відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Дніпрі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса). Згідно свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого Краматорським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Краматорському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] у м. Краматорськ, Донецької області, про що 15.03.2022 року зроблено актовий запис №799. Станом на день смерті [PERSON] була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . За вищевказаною адресою була зареєстрована одна. Відповідно до довідки від 25.08.2022 року №6825-5002042601 про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи, [PERSON] зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , фактичне місце проживання: [ADDRESS] . 19.03.2024 року [PERSON] \~звернулася до\~Третьої краматорської\~державної нотаріальної\~контори з\~заявою про\~прийняття спадщиниза законом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Постановою державного нотаріуса Третьої краматорської державної нотаріальної контори Полянський В.В. від 19.03.2024 року [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`зку зі спливом встановленого законодавством строку для прийняття спадщини. Як вбачається з відповіді державного нотаріуса Третьої\~краматорської державної\~нотаріальної контори\~ Полянський\~В.В.,\~спадкова справа\~після смерті[PERSON] ,\~яка померла\~ [INFO] , не заводилася, заповіти від імені померлої не посвідчувалися. Вирішуючи спір по суті, суд виходив з наступного. Згідно ст. ст. 15, 16 ЦК України кожна особа має право на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Відповідно до ст. ст. 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно ч. ч. 1, 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ч. 1ст. 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Положеннями ст. 1261 ЦК України визначено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Відповідно до ч. ч. 1, 5 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Згідно ч. 1 ст. 1269 ЦК України,\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. У відповідності до ст. 1272 ЦК України, у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Судом встановлено, що [PERSON] є єдиною\~спадкоємицею першої\~черги після\~смерті матері,\~проте остання\~пропустила встановлений\~чинним законодавством\~строк для\~прийняття спадщини. Будь-які відомості про наявність спадкоємців, які відповідно до ст. 1241 ЦК України мають право на обов`язкову частку, відсутні та судом не встановлені. Суд звертає увагу на те, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. В обґрунтування поважності причини пропуску строку для прийняття спадщини після смерті матері позивачка посилається на \~те, що проживає в Ізраїлі та у зв`язку з введенням воєнного стану в Україні, не мала можливості вчасно звернутися до нотаріальної контори за місцем знаходження майна спадкодавця. Відповідно до правових висновків, викладених у постанові Верховного Суду від 17.12.2021 у справі № 369/6254/19-ц, оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Суд бере до уваги те, що в період шестимісячного строку на прийняття спадщини після смерті [PERSON] у зв`язку з військовою агресією російської федерації, на території України запроваджено воєнний стан, який діє і станом на день розгляду справи, що унеможливило позивачку звернутися вчасно до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, у зв`язку з веденням активних бойових дій на території Донецької області. На підставі викладеного, дослідивши встановлені фактичні обставини, надавши оцінку доказам, суд визнає поважними вищевказані причини пропущення строку для звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, у зв`язку з чим доходить висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Outcome: approved