Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-25 00:00:00

В червні 2024 [PERSON] звернувся в суд з вказаним вище позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог послався на те, що [INFO] помер його батько, [PERSON] , який проживав у [ADDRESS] . Будучи єдиним сином, він займався його похованням. Після смерті батька залишилась спадщина у вигляді квартири, яка розташована за адресою: [ADDRESS] . 24.05.2024 він звернувся до Тульчинської державної нотаріальної контори з приводу прийняття спадщини, де йому повідомили про те, що строк для прийняття спадщини ним пропущений. Для отримання спадщини він не зміг у встановлений строк звернутись із заявою до нотаріальної контори про прийняття спадщини, але вважає причини пропуску вказаного строку поважними. Інші спадкоємці, які претендують на спадщину, відсутні. Так, після смерті батька, він планував протягом 6 місяців звернутися з відповідною заявою в нотаріальну контору для прийняття спадщини. В зв`язку з широкомасштабним вторгненням рф в Україну та призупиненням роботи державних реєстрів не було можливості оформити спадкові права. Крім того, після смерті батька погіршився його стан здоров`я. Також він не міг знайти оригінали документів про право власності на квартиру, які необхідно було надати в нотаріальну контору при оформленні спадщини. Усе це позбавило його можливості своєчасно звернутися до нотаріуса для оформлення спадкових прав. Після покращення стану здоров`я та віднайдення документів про право власності на квартиру, він одразу звернувся із заявою на прийняття спадщину в нотаріальну контору. У зв`язку з чим просить визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини, що відкрилася після смерті [INFO] [PERSON] , терміном три місяці. В судове засідання позивач та його представник, адвокат Зубар В.В., не з`явилися, хоча про дату, час та місце судового засідання були повідомлені належним чином. Від представника позивача до суду надійшла заява, в якій він просить розглянути справу за його відсутності та відсутності позивача, позовні вимоги підтримують у повному обсязі. Представник відповідача Тульчинської міської ради в судове засідання не з`явився, подав до суду клопотання з проханням розглядати справу у його відсутність за наявними в матеріалах справи документами, проти задоволення позову не заперечує. \~Відповідно до ст. 211, ч. 2 ст. 247 ЦПК України суд розглянув справу у відсутність сторін на підставі наявних матеріалів без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Дослідивши матеріали справи та представлені докази в їх сукупності, судом встановлено наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Згідно копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого Тульчинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Тульчинському районі Вінницької області Центрально - західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) 15.09.2022, судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , актовий запис № 498 від 15.09.2022 (а.с. 9). Відповідно до копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого виконкомом Тарасівської сільської ради Тульчинського районі Вінницької області 30.08.2010, судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , актовий запис № 17 від 30.08.2010 (а.с. 10). З довідки Тульчинської міської ради від 24.05.2024 №620 встановлено, що [PERSON] був зареєстрований і проживав до дня смерті в [ADDRESS] (а.с. 11). З копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 24.01.1996, вбачається, що [PERSON] є батьком [PERSON] , [INFO] , а його матір`ю є [PERSON] (а.с. 12). Відповідно до копії довідки від 07.05.2023 № 416-Д, виданої КП «Тульчинське МБТІ» [PERSON] (а.с. 13), згідно архівних даних, право власності на житловий будинок за адресою: [ADDRESS] , зареєстровано на праві приватної власності за [PERSON] , на підставі договору купівлі-продажу від 31.01.1992, посвідченого державним нотаріусом Тульчинської нотконтори Луценко М.І. за №2-276, про що свідчить його копія (а.с. 15). Згідно відповіді від 24.05.2024 № 982/01-16 Тульчинської державної нотаріальної контори, адресованої [PERSON] ,оформити спадкове майно, яке залишилось після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , немає можливості у зв`язку з тим, що ним пропущено строк для прийняття спадщини і запропоновано звернутися до суду (а.с. 17). З відповіді державного нотаріуса Тульчинської держнотконтори Тимчик Н. від 06.08.2024 № 807/01-16 вбачається, що спадкова справа після смерті [PERSON] , померлого [INFO] ,\~ не заводилася (а.с. 38). Вирішуючи даний спір, суд виходить з такого. Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (частина перша та друга статті 1220 ЦК України). Статтею 1223 ЦК України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Згідно ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Частиною першою та другою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України). Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини визначені статтею 1272 ЦК України. Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Разом з тим, частиною третьою статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Із роз`яснень п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 №7 Про судову практику у справах про спадкування видно, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд повинен дослідити поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно з правовою позицією Верховного Суду у справі № 681/203/17-ц від 17.10.2018 року, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є підставою для задоволення таких вимог. Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно ч.1 ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Нормами ч. 1 ст. 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Так, Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 в Україні з 24.02.2022 введено воєнний стан, строк дії якого неодноразово продовжувався та він діє до сьогодні. При цьому, як встановлено з матеріалів справи, батько позивача помер в перший рік повтомаштабного вторгнення рф в Україну. У звязку з воєнним станом державні реєстри не працювали або працювали в обмеженому режимі. Так само в обмеженому режимі працювали і деякі установи, в тому числі і нотаріальні контори. Вказані обставини, на переконання суду, є тими поважними причинами, які позбавили позивача можливості вчасно прийняти спадщину. Тобто, строк для прийняття спадщини пропущено позивачем в умовах воєнного стану з поважних причин. Вказане є підставою для поновлення даного строку. Крім того, суд враховує, в даному випадку визнання позову представником відповідача не суперечить закону, не порушує прав, свобод та законних інтересів інших осіб, інші спадкоємці, які б прийняли спадщину та відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України є підставою для ухвалення рішення про задоволення позову. При встановлених обставинах та враховуючи, що в інший спосіб, окрім як в судовому порядку, позивач не може захистити своє право, суд вважає, що позов слід задовольнити. На підставі наведеного та

Outcome: approved