Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-02 00:00:00

Представник позивача [PERSON] адвокат Брух А.О. звернувся до суду з позовом та просить зобов`язати відповідача звільнити земельну ділянку №4624884800:13:003:0004 площею 0.1047га шляхом демонтажу за власний рахунок бетонного мощення, орієнтовними розмірами 6м. х 3м. висотою 30см.та привести земельну у попередній стан, а також вирішити питання судових витрат. В обґрунтування позовних вимог зазначає, що [PERSON] та [PERSON] є співвласниками багатоквартирного будинку у [ADDRESS] , та земельної ділянки №4624810100:01:006:0587 площею 0,0992га, частка позивача становить 32/100, відповідача 33/100, третіх осіб 26/100 та 9/100 відповідно. Відповідач без згоди інших співвласників провів роботи на земельній ділянці бетонне мощення орієнтовним розміром\~ 6м. х 3м. висотою більше\~ 30см. в притул до вхідних дверей позивача, що створює останньому перешкоди у пересуванні і призводить до підтоплення житла стічними водами. В добровільному порядку відповідач відмовляється\~ усувати порушені ним умови, а тому він змушений звернутися до суду із даним позовом. У відзиві на позовну заяву [PERSON] просить суд відмовити у позовних вимогах повністю та взяти до уваги той факт, що він неодноразово намагався узгодити свої дії\~ з сусідами та представниками Сокальської ОТГ. Окрім того, вважає подані позивачем докази неналежними та недопустимими з огляду на таке: 1. Акт від 22.09.2023р. (15.09.2023р.) складений з порушеннями оскільки його належним чином не повідомили про дату і місце засідання комісії, підписаний не уповноваженими членами комісії, копія примірника йому вручена в листопаді 2023р після його звернення у міську раду, не відображено способів виведення вологи від стін відповідача; 2. відповідь Сокальської міської ради від 29.11.2023р. вих. №1695/02-32 ніяк не могла бути відома позивачу оскільки така була сформована на звернення, скаргу, клопотання\~ [PERSON] до місцевого самоврядування, що свідчить про те, що останні діють упереджено; 3. світлина долучена до позовної заяви зроблена під час незавершених робіт по благоустрою\~ проїзного відтиску спільної земельної ділянки, позивач навмисно перешкоджав такій роботі. Окрім того, зазначає, що ним було проведено роботи з метою зміни багнюки на бетонне покриття, цільове призначення не змінено. Сам [PERSON] впродовж багатьох років направляє воду з рингви до сусідської землі що призводить до появи вологи в будинку, самовільно збудував сарай з курниками на проїзній частині спільної земельної ділянки, влаштував пішохідну доріжку без погодження із сусідами та із матеріалів які втягують вологу, що ще більше створює процес накопичення вологи в його будинку. Зазначає, що по\~ [ADDRESS] підняли рівень проїжджої частини дороги та тротуару після чого власники будинків були змушені підняти рівень прохідності на своїх подвір`ях (іноді навіть і підлогу в помешкані) для забезпечення стікання води, однак позивач не хоче цього розуміти. Також наголошує що третя особа [PERSON] давно помер а [PERSON] \~ більше 23 років не проживає на території України та визнана судом безвістивідсутньою, такі співвласники житлового приміщення не беруть участі для покращення умов\~ проживання в будинку та доводять його до зубожіння, а зазначення їх в якості третіх доводить те, що позивач вводить суд в оману. 11.04.2024 року представник позивача - адвокат Брух А.О. подав суду заяву про уточнення позовних вимог у зв`язку із наявністю неточностей у прохальні частині щодо кадастрового номеру земельної ділянки. У відповідь на відзив представник позивача - адвокат Брух А.О. зазначає, що у відзиві [PERSON] вказує, що виконав такі\~ роботи так як стічні води затоплюють його частину будинку, однак ним не надано доказів, що такі роботи проведені відповідно до норм ДБН та за погодженням із співвласниками, не надано доказів підтоплення його будинку. В даному випадку відповідач повинен був зробити вимощення (довкола будинку) а не бетонувати частину земельної ділянки яка надана для обслуговування житлового будинку вцілому. Більше того з моменту подачі позову відповідач\~ не усунув вищенаведені перешкоди, а навпаки почав ще більше порушувати правила добросусідства облаштував по середині подвір`я септик, зверху прикривши її теплицею. Не погоджуючись із позовними вимогами [PERSON] подав зустрічну позовну заяву до [PERSON] про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою у якій просить суд зобов`язати останнього відбудувати та привести у належний стан часку (яка належить [PERSON] ) спільного сараю на відведеній для його побудови земельній ділянці площею 10,4м.вк. кадастровий номер №4624810100:01:006:0587 для функціонального призначення згідно документів БТІ та зобов`язати [PERSON] розібрати самовільно збудований сарай з вбудованими до нього курниками площею 14м.кв. з метою повернення території для свого призначення забезпечення безперешкодного проїзду важкового транспорту ДСНС чи інших служб; вирішення питання щодо судового збору покладає на розсуд суду. В своє обґрунтування [PERSON] зазначає, що є співвласником багатоквартирного будинку [ADDRESS] , частка власників розподіляється відповідно до величини помешкання власників. До будинку також належить земельна ділянка\~ № [NUMBER] :01:006:0587 площею 0,0992га із цільовим призначенням обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд. Окрім того, йому також належить 1/3 частка сараю площею 10,4м.кв і частка громадської вбиральні, яка ще в 60-их роках була розділена порівну між власниками службовими особами ЖЕКу. Передумовою звернення із даним позовом став позов [PERSON] у якому той звинувачує [PERSON] у порушенні правил добросусідства, хоча насправді все виявилося зовсім протилежним. Так [PERSON] зазначає, що ще до прийняття спадщини на земельній ділянці за вищевказаною адресою знаходився сарай, який [PERSON] самовільно знищив та розпорядився\~ речима, які знаходили у ньому, на власний розсуд, а земельну ділянку знищив до невпізнаваності (утворилася западина глибиною приблизно 20см. на площі де був сарай 31,1м.кв.). Самовільно усунути дане порушення [PERSON] відмовляється, натомість на проїзній частині спільної земельної ділянки побудував без довільних документів сарай, яким користується одноосібно. Ухвалою суду від 12.06.2024р. замінено третю особу -\~ [PERSON] на\~ [PERSON] , прийнято зустрічний позов та надано термін для написання відзиву. У відзиві на зустрічну позовну заяву адвокат Брух А.О. просить суд відмовити у зустрічній позовній заяві. Зазначає, що [PERSON] до 2022 року взагалі не проживав у вказаному житловому будинку та лише після оформлення спадкових прав почав здійснювати ряд ремонтних робіт без погодження з іншими співвласниками, на зауваження реагує агресивно, здійснив самовільне бетонування спільного заїзду який підняв поверхню ділянки на 30см. внаслідок чого утруднено заїзд транспорту на ділянку [PERSON] , останньому створено перешкоди у доступі до квартири. Вимога щодо спільного сараю, розцінює як розплату за пред`явлений позов, оскільки такий сарай було облаштовано ще тодішніми співвласниками будинку\~ із дошок та без фундаменту, та розвалився ще за життя матері\~ [PERSON] (тодішнього співвласника). Жодних дій щодо демонтажу такого сараю [PERSON] не вчиняв. Більше того, на місці розваленого сараю [PERSON] самовільно почав зводити септик, що підтверджує доданими фото, порушивши при цьому санітарні норми та правила добросусідства. Щодо спорудженого сараю [PERSON] зазначає, що такий був збудований в 50-60 роках батьками останнього та зі згоди усіх співвласників. Батько [PERSON] біля стіни цього сараю збудував собі піднавіс де зберігаються будівельні матеріали, що доводить що такий існує давно та не перешкоджає нікому у користуванні спільною земельною ділянкою. В судовому засіданні позивач за первісним позовом (відповідач за зустрічним позовом) та його представник адвокат Брух А.О. позовні вимоги первісного позову підтримали повністю, заперечували проти зустрічного позову з мотивів наведених у відзиві на зустрічну позовну заяву. Відповідач за первісним позовом (позивач за зустрічним позовом) [PERSON] проти позову заперечив, підтримував поданий відзив та\~ зустрічний позов. Третя особа за первісним позовом [PERSON] в судовому засіданні підтримав первісний позов заперечив проти зустрічного позову. Заслухавши учасників судового процесу, дослідивши письмові докази окремо та в їх сукупності, вислухавши думку її учасників суд приходить до наступних висновків. Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Судом встановлено, що житловий будинок [ADDRESS] а також сарай Б і сарай В на праві спільної часткової власності зареєстрований за [PERSON] (розмір частки 33/100), [PERSON] (розмір частки 26/100), [PERSON] (розмір частки 32/100), [PERSON] (розмір частки 9/100). Земельна ділянка із кадастровим номером 4624810100:01:006:0587 площею 0,0992га із цільовим призначенням обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд зареєстрована за вказаною адресою на праві спільної часткової власності за вищевказаними співвласниками із розміром частки яка належить кожному власнику від спільної власності. У власників часток багатоквартирного житлового будинку виник спір щодо користування майном спільної власності, яка повинна здійснюватися за взаємною згодою всіх її учасників. Так тимчасовою комісією складено Акт від 22.09.2023р. (15.09.2023р.) згідно якого встановлено, що при обстеженні комісією виявлено проведені роботи по мощенню бетоном частини земельної ділянки для обслуговування вищевказаного будинку розміром 6,0м.х3,0м. висотою 0,30м. що створює незручності [PERSON] доступу до своєї квартири. Дані роботи проведено без згоди співвласників багатоквартирного житлового будинку, тому комісія рекомендувала співвласникам провести розподіл земельної ділянки або виділити з неї окремо частки з метою визначення параметрів земельних ділянок для обслуговування квартир даного житлового будинку. У разі неспівпадіння визначеної частини земельної ділянки що знаходиться у власності [PERSON] з параметрами проведених робіт по мощенню бетоном провести демонтаж бетонного мощення на земельних ділянках власників квартир з метою усунення незручностей у їх користуванні. Отже земельна ділянка із кадастровим номером 4624810100:01:006:0587 площею 0,0992га\~ із цільовим призначенням обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд надана в загальне користування співвласниками в домоволодінні [ADDRESS] . За змістом частини 1 статті 356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Відповідно до частин 1, 2, 3 статті 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації. Відповідно ст. 369 ЦК України, співвласники майна, що є у спільній сумісній власності, володіють і користуються ним спільно, якщо інше не встановлено домовленістю між ними. Розпоряджання майном, що є у спільній сумісній власності, здійснюється за згодою всіх співвласників, якщо інше не встановлено законом. За змістом частин 1, 4 статті 88 Земельного кодексу України, володіння, користування та розпорядження земельною ділянкою, що перебуває у спільній частковій власності, здійснюються за згодою всіх співвласників згідно з договором, а у разі недосягнення згоди - у судовому порядку. Учасник спільної часткової власності на земельну ділянку має право на отримання в його володіння, користування частини спільної земельної ділянки, що відповідає розміру належної йому частки. Згідно до вимог ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Звертаючись з відповідним позовом, представник позивача вказував, що [PERSON] провів незаконні роботи на земельній ділянці \~ бетонне мощення розміром\~ 6,0м. х 3,0м. висотою\~ 30см. в притул до вхідних дверей [PERSON] , що створює останньому перешкоди у пересуванні і призводить до підтоплення житла стічними водами. Судом встановлено, що зазначена земельна ділянка знаходиться у загальному користуванні та має цільове призначення для будівництва та обслуговування будинку, господарських будівель та споруд. Спільним майном багатоквартирного будинку є приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб усіх співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташований багатоквартирний будинок та його прибудинкова територія, у разі державної реєстрації таких прав (частина друга статті 382 ЦК України). Частини друга, третя статті 42 ЗК України зазначає, що земельні ділянки, на яких розташовані багатоквартирні будинки, а також належні до них будівлі, споруди та прибудинкова територія, що перебувають у спільній сумісній власності власників квартир та нежитлових приміщень у будинку, передаються безоплатно у власність або в постійне користування співвласникам багатоквартирного будинку в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Порядок використання земельних ділянок, на яких розташовані багатоквартирні будинки, а також належні до них будівлі, споруди та прибудинкові території, визначається співвласниками. Відповідно до частини другої, пункту «б» частини третьої статті 152 ЗК України власник земельної ділянки може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою і відшкодування завданих збитків. Захист прав громадян та юридичних осіб на земельні ділянки здійснюється, крім іншого, шляхом відновлення стану земельної ділянки, який існував до порушення прав, і запобігання вчиненню дій, що порушують права або створюють небезпеку порушення прав. У частині другій статті 212 ЗК України передбачено, що приведення земельних ділянок у придатний для використання стан, включаючи знесення будинків, будівель і споруд, здійснюється за рахунок громадян або юридичних осіб, які самовільно зайняли земельні ділянки. У постанові Верховного Суду України від 19 квітня 2017 року в справі № 354/612/13-ц, зроблено висновок, що з урахуванням змісту статті 376 ЦК України в поєднанні з положеннями статей 16, 386, 391 цього Кодексу вимоги про знесення самочинно збудованого нерухомого майна на земельній ділянці, власником або користувачем якої є інша особа, можуть бути заявлені власником чи користувачем земельної ділянки або іншою особою, права якої порушено, за умови доведеності факту такого порушення самочинною забудовою. Відповідно до ч. 4 ст. 120 ЗК України у разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду кількома особами право на земельну ділянку визначається пропорційно до часток осіб у праві власності жилого будинку, будівлі або споруди. Обираючи спосіб захисту свого порушеного права позивача [PERSON] , його представник пред`явив вимоги про усунення перешкод відповідачем у користуванні земельною ділянкою (аналогічна вимога заявлена у зустрічній позовній заяві [PERSON] ), яка належить сторонам\~ як двома співвласникам, яка відповідає їхній частці у праві спільної часткової власності. Однак матеріали справи не містять визначеного варіанту користування земельною ділянкою, не визначено технічного розподілу спірної земельної ділянки з урахуванням ідеальних часток кожного із співвласників. Такий порядок повинен бути встановлений для кожного із співвласників, шляхом виділення у користування йому частки земельної ділянки. Такого ж висновку дійшла тимчасова комісія яка обстежувала проведені роботи по мощенню бетоном частини земельної ділянки для обслуговування будинку у [ADDRESS] , в результаті якого було складено (відкореговано дату) Акт від 22.09.2023р. (попередній акт 15.09.2023р.), на який посилаються сторони у даній справі. Також в ході розгляду даної справи сторони не заявляли клопотання про проведення земельно-технічної експертизи, у такому випадку експертом могло бути запропоновано варіанти користування, як розділу спірної земельної ділянки який міг би відповідати побажанням сторін як співвласників а також висновком експерта могло бути встановлено, що здійснена відповідачем мощення бетоном частини земельної ділянки для обслуговування будинку порушує речове право позивача. Таким чином без варіантів користування (розділу спірної земельної ділянки чи\~ без виділу\~ в особисте користування кожному із співвласників на відокремлені частини ділянок кожного із співвласників) на даній стадії не можливо встановити порядку користування земельною ділянкою, на якій розташовано будинок, та чи таке користування порушує права іншого співвласника на користування своєю часткою власності, також не можливо встановити реальний порядок користування господарськими будівлями та спорудами до частини домоволодіння кожного із співвласників а тому суд приходить висновку про необхідність визначення порядку користування земельною ділянкою між співвласниками, з огляду на наявність між ними неприязних стосунків. Суд зауважує, що спір між співвласниками неможливо вирішити без реального поділу, так як будь-який виділ частки припиняє право спільної часткової власності, або визначення порядку користування ділянкою, яка належить на праві спільної часткової власності двом і більше особам, які є сторонами у справі а тому позовні вимоги не підлягають до задоволення. Також не підлягає задоволенню зустрічний позов\~ з огляду на те, що у даній справі без реального поділу на частки земельної ділянки неможливо встановити порядку користування земельною ділянкою кожним із її співвласником, матеріали справи не містять доказів, що\~ здійснена [PERSON] забудова (сарай) містить ознаки самочинної забудови а також не долучено доказів існування на цій ділянці спільного сараю (а згодом його руйнування) який призначений для задоволення потреб усіх співвласників багатоквартирного будинку та розташований на прибудинковій території та відповідає усім санітарним нормам. Підставою для подання позову про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою є створення іншою особою перешкод власнику в реалізації ним повноважень розпорядження або (та) користування належним йому майном. Однією з умов подання такого позову є триваючий характер правопорушення і наявність його в момент подання позову. Характерною ознакою цього позову є протиправне вчинення перешкод власникові у реалізації ним повноважень розпорядження або (та) користування належним йому майном. Таким чином суд приходить висновку про недоведеність позивачами вимог про порушення їх прав як співвласників земельної ділянки, щодо володіння, користування чи розпорядження земельною ділянкою за адресою: [ADDRESS] , тому не підлягають задоволенню первісний та зустрічний позов, оскільки останній є похідним від вирішення питання щодо користування належним майном кожним із співвласників як основних вимог. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, судові витрати, при відмові у задоволенні позовних вимог, покладаються на позивача. На підставі вищевикладеного та

Outcome: dismissed