Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-26 00:00:00

Позивачі [PERSON] та [PERSON] звернулися до Сокирянського районного суду Чернівецької області з вищевказаним позовом до Сокирянської міської ради Дністровського району Чернівецької області. Обґрунтовуючи позовні вимоги посилалися на те, що [INFO] помер їхній батько [PERSON] , а [INFO] померла їхня мати [PERSON] . Про те, що після смерті батька, [PERSON] відкрилася спадщина, позивачам стало відомо від фактичного користувача земельної ділянки, який звернувся із проханням укласти договір оренди земельної ділянки. Про наявність заповіту [PERSON] та [PERSON] дізналися випадково, знайшовши його, прибираючи в будинку де проживали батьки. Спадкоємцями померлого [PERSON] згідно заповіту, зареєстрованого в реєстрі за № 468, є [PERSON] та [PERSON] . У квітні 2024 року вони звернулися до Сокирянської державної нотаріальної контори Чернівецької області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції щодо видачі свідоцтв про право на спадщину за заповітом після смерті батька [PERSON] , але їм було відмовлено, оскільки був пропущений встановлений законом строк для прийняття спадщини після смерті батька. Просили визначити додатковий строк для подання [PERSON] та [PERSON] до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті [PERSON] . Позивачка [PERSON] у судове засідання не з`явилася, однак разом із позовною заявою подала до суду заяву про проведення розгляду справи без її присутності, позовні вимоги підтримала в повному обсязі. Позивач [PERSON] у судове засідання не з`явився, однак також разом із позовною заявою подав до суду заяву про проведення розгляду справи без його присутності, позовні вимоги підтримав в повному обсязі. Представник відповідача Сокирянської міської ради Дністровського району Войняк Н.А. у судове засідання не з`явилася, однак подала до суду заяву про розгляд справи без присутності представника міської ради, вирішення позову залишила на розсуд суду. Частиною 3 ст.211 ЦПК України передбачено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Підстав, передбачених ст.223 ЦПК України, для відкладення розгляду справи судом не встановлено, а тому прийнято рішення про розгляд справи за відсутності сторін. Згідно ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши письмові докази по даній цивільній справі суд вважає, що позовні вимоги [PERSON] та [PERSON] підлягають до задоволення з огляду на наступні підстави. Відповідно до заповіту, посвідченого 24.12.2008 року секретарем виконавчого комітету Ломачинецької сільської ради Сокирянського району Чернівецької області Кефа Л.І., який зареєстрований в реєстрі за №468, [PERSON] заповів на користь [PERSON] та [PERSON] все своє майно, яке буде належати йому на день його смерті, де б воно не знаходилося і з чого б воно не складалося, і все те, на що він за законом матиме право. На звернення позивачів [PERSON] та [PERSON] , як спадкоємців за заповітом до Сокирянської державної нотаріальної контори Чернівецької області, їм було відмовлено у видачі свідоцтв (відповідь № 63/01-16 від 09.04.2024 року та відповідь №74/01-16 від 30.04.2024 року) про право\~на спадщину\~за заповітом\~після смерті\~їх батька\~ [PERSON] , так як ними був пропущений встановлений законодавством строк для прийняття спадщини. Відповідно до ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно з ч. ч.1,2 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно з ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч.3 ст.1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Зазначений правовий висновок Верховним Судом викладено у постанові від 28.10.2019 року по справі №761/42165/17-ц (провадження №61-49121св18). Крім того, згідно Правової позиції Верховного Суду України у справі № 6-85цс12, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Пленум Верховного Суду України в п.24 постанови від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Узагальнення судової практики розгляду судами справ про надання спадкоємцеві додаткового строку для прийняття спадщини свідчить про те, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. При цьому, позивачі [PERSON] та [PERSON] заяву про відмову від прийняття спадщини після смерті спадкодавця не подавали, від права на спадкування не усунуті і бажають прийняти спадщину. З огляду\~на викладене,\~враховуючи необізнаність\~позивачів про\~наявність складеного\~заповіту,\~суд вважає,\~що вказана\~обставина є\~поважною причиною\~пропуску позивачами строку\~для прийняття\~спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] . Таким чином, із врахуванням наведених вище вимог закону та встановлених обставин суд вважає, що позовні вимоги [PERSON] та [PERSON] слід задовольнити в повному об`ємі. На підставі ст.ст.1268-1270, 1272 ЦК України та

Outcome: approved