Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-29 00:00:00

Позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом, в обґрунтування якого зазначив, що відповідач є споживачем послуг з розподілу газу за адресою: [ADDRESS] . 21 січня 2021 року на об`єкті відповідача виявлено пошкодження облікового механізму в результаті чого газопостачання було припинено. 26 лютого 2021 року було складено акт про порушення №1. 01 березня 2021 року під час зовнішнього огляду лічильника газу, в момент проведення експертизи, комісією було встановлено: «механічне пошкодження кришки відлікового пристрою (розбита); відсутній відліковий пристрій лічильника». За висновками комісії: «Підтверджено несанкціоноване втручання в роботу лічильника газу, яке привело до викривлення даних обліку природного газу, ПЛГ визнано непридатним для комерційного обліку газу», про що було складено акт №24. Сума збитків за період з 26 серпня 2020 року по 20 січня 2021 року складає 24\~500,33 грн, яку позивач просить стягнути з відповідача. Також просить стягнути судовий збір у розмірі 2\~270,00 грн. В судове засідання сторони не викликались. Від представника відповідача надійшов відзив на позов, де вказано, що позовні вимоги є необґрунтованими, оскільки про факт пошкодження лічильника сторонніми особами повідомив АТ «ОГС «Дніпропетровськгаз» сам відповідач. Отже вина відповідача відсутня. Зокрема, внаслідок неправомірних хуліганських дій сусіда відповідача [PERSON] , які мали місце щоденно в період з 06 січня по 12 січня 2021 року було завдано реальної шкоди як здоров`ю відповідача так і майну. В ніч з 08 січня на 09 січня 2021 року останній також розбив обидва розташовані на зовнішній стороні будинку відповідача прилади обліку споживання природного газу (газовий лічильник) та електроенергії (електролічильник). Відповідач неодноразово звертався з цього приводу до правоохоронних органів. При нарахуванні суми збитків позивачем не враховано всі істотні обставини, які були пов`язані з ушкодження приладу обліку газу. Відповідачем платежі за газопостачання сплачувались регулярно, заборгованість завжди була відсутньою. З лютого 2019 року у домоволодінні зареєстрований лише відповідач. Заперечує факт підписання [PERSON] заяви-приєднання до умов договору про розподіл природного газу від 05 грудня 2018 року. Отже сума збитків позивачем виставлена неправомірно. Просить у позові відмовити. Представник позивача надав пояснення щодо позову, де вказує, що не заперечує факт звернення відповідача про пошкодження лічильника, тому при прибутті АТ «ОГС «Дніпропетровськгаз» було виявлено пошкодження лічильника. Зазначає, що підпис представника АТ «ОГС «Дніпропетровськгаз» [PERSON] в документах присутній. В акті-розрахунку від 24 березня 2021 року при розрахунку не облікованого (донарахованого) об`єму природного газу суму оплачених абонентом послуг було враховано. Відповідач не був присутній на комісії, відомості щодо змін у кількості зареєстрованих осіб не надав. Представник відповідача надав заперечення, де вказує, що в матеріалах справи відсутні докази проведення спеціальною комісією АТ «ОГС «Дніпропетровськгаз» незалежного розслідування факту пошкодження лічильника. На засіданні комісії факт пошкодження лічильника сторонніми особами взагалі не розглядався та не перевірявся. Відповідно до ст. 247 ЦПК України у разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється. 05 серпня 2024 року до Інгулецького районного суду місті Кривого Рогу Дніпропетровської області відповідно до розпорядження №823 Широківського районного суду Дніпропетровської області надійшла вказана цивільна справа.\~ \~ \~ \~ Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05 серпня 2024 року, справу передано у провадження судді Мазуренка В.В. 08 серпня 2024 року справу прийнято до свого провадження та призначено її розгляд в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. Дослідив письмові матеріали справи, суд вважає встановленими такі обставини та відповідні їм правовідносини. Відповідач зареєстрований за адресою: [ADDRESS] та з 01 квітня 2021 року є особою з інвалідністю третьої групи. Як видно із заяви-приєднання до умов договору про розподіл природного газу (для побутового споживача) від 05 грудня 2018 року: адреса об`єкта: [ADDRESS] , параметри лічильника газу: GMBR Vizar, G-4, №0027221, кількість зареєстрованих осіб: 3, підписантом зазначено [PERSON] . Як видно із абонентської книжки, 21 листопада 2017 року представниками позивача було здійснено перевірку газового обладнання за адресою: [ADDRESS] . Рішенням Широківського районного суду Дніпропетровської області від 10 січня 2019 року [PERSON] та [PERSON] визнано такими, що втратили право користування житловим приміщенням за адресою: [ADDRESS] . 10 грудня 2020 року відповідачем було проведено оплату за спожитий газ у розмірі 320,00 грн та за розподіл газу у розмірі 79,89 грн. 07 січня 2021 року [PERSON] звертався до лікарні з приводу травми хуліганської. Зі слів, сусід ударив по голові цеглою. Як видно із талону-повідомлення єдиного обліку №1 про прийняття і реєстрацію заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення та іншу подію 11 січня 2021 року [PERSON] звернувся до Широківського відділення поліції із заявою про притягнення до відповідальності [PERSON] , оскільки останній 08 січня 2021 року о 23.00 годині розбив газовий та електричний лічильник, заява зареєстрована в ЄО за №166. Листом Широківського ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області від 15 січня 2024 року розглянуто звернення зареєстроване за №166 та повідомлено, що 14 січня 2021 року стосовно [PERSON] прийнято міри лікувально-психіатричного характеру. Як видно із висновку Широківського ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області від 15 січня 2021 року припинено розгляд по зверненню [PERSON] від 10 січня 2021 року по факту протиправних дій [PERSON] , оскільки останнього поміщено до лікувального закладу. Як видно із висновку Широківського ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області від 18 січня 2021 року припинено розгляд по зверненню [PERSON] від 12 січня 2021 року по факту протиправних дій [PERSON] , оскільки останнього поміщено до лікувального закладу. 12 січня 2021 року [PERSON] звернувся до АТ «Дніпропетровськаз» із заявою про пошкодження облікового механізму за адресою: [ADDRESS] внаслідок протиправних дій [PERSON] . Як видно із листа ДТЕК «Дніпровські електромережі» 19 лютого 2021 року представниками ДТЕК встановлено пошкодження приладу обліку електроенергії, про що складено акт №554. 21 січня 2021 року представниками Широківської дільниці Нікопольського відділення АТ «Дніпропетровськгаз» складено Акт №7 про відключення газових приладів ОП, ПГ за адресою: [ADDRESS] , в присутності споживача Золотаренка, причина віключення: витік газу на ПЛГ через пошкодження облікового механізму, показники ПЛГ відсутні. 26 лютого 2021 року представниками Широківської дільниці відділу обслуговування ВОГ управління метрології АТ «Дніпропетровськгаз» в присутності споживача [PERSON] складено Акт №1 про виявлення порушення Кодексу газорозподільних систем за адресою: [ADDRESS] : пошкоджено лічильник газу, підозра на позаштатний режим роботи, відсутній обліковий механізм. В акті про порушення зазначено про необхідність бути присутнім на засіданні комісії, яке відбудеться 24 березня 2021 року о 10.00 годині, на якому буде розглянутий акт. 26 лютого 2021 року відповідач надав заяву, що у разі неприбуття на засідання комісії з розгляду акту про порушення дає згоду на проведення комісії без його участі. 26 лютого 2021 року лічильник газу марки GMBR Vizar, типу G-4, 2006 року випуску було демонтовано для проведення експертизи. Відповідач 26 лютого 2021 року надав заяву про проведення експертизи лічильника без його участі. Як видно із Акту №24 експертизи лічильника газу марки GMBR Vizar, типу G-4, 2006 року випуску, експертизою було встановлено: «механічне пошкодження кришки відлікового пристрою (розбита); відсутній відліковий пристрій лічильника». За висновками комісії: «Підтверджено несанкціоноване втручання в роботу лічильника газу, яке призвело до викривлення даних обліку природного газу, ПЛГ визнано непридатним для комерційного обліку газу». 24 березня 2021 року складено протокол №5 засідання комісії по розгляду актів про порушення Кодексу газорозподільних систем Широківської дільниці Нікопольського відділення ПАТ «Дніпропетровськгаз», де постановлено відобразити нарахування по граничних об`ємах за період з 26 серпня 2020 року по 20 січня 2021 року на суму 24\~500,33 грн. Складено акт-розрахунок від 24 березня 2021 року на суму 24\~500,33 грн та рахунок на оплату збитків від 24 березня 2021 року на вищезазначену суму. Зазначені акт-розрахунок та рахунок були направлені відповідачу 29 березня 2021 року. Як видно із відповіді КРУП ГУНП в Дніпропетровській області від 17 жовтня 2024 року: 1) 08 січня 2021 року о 21.18 годині до ВП №6 КРУП ГУНП надійшла заява [PERSON] за фактом пошкодження його майна за адресою: [ADDRESS] , розглянуто відповідно до ЗУ «Про звернення громадян»; 2) 10 січня 2021 року о 19.46 годині до ВП №6 КРУП ГУНП надійшла заява [PERSON] за фактом пошкодження його майна за адресою: [ADDRESS] , розглянуто відповідно до ЗУ «Про звернення громадян»;3) 11 січня 2021 року о 10.18 годині до ВП №6 КРУП ГУНП надійшла заява [PERSON] за фактом пошкодження його майна за адресою: [ADDRESS] , розглянуто відповідно до ЗУ «Про звернення громадян»; 4) 12 січня 2021 року о 05.31 годині до ВП №6 КРУП ГУНП надійшла заява [PERSON] за фактом пошкодження його майна за адресою: [ADDRESS] , розглянуто відповідно до ЗУ «Про звернення громадян». Надати копії матеріалів не є можливим, внаслідок їх знищення. Спірні правовідносини, які виникли між сторонами, врегульовано\~Цивільним кодексом України\~та Кодексом газорозподільних систем, затвердженим\~Постановою НКРЕ №2494 від 30 вересня 2015 року. Згідно з ч. 1\~ст. 509 ЦК України\~зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Відповідно до\~ст. 526 ЦК України\~зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог\~відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Статтею 714 ЦК України передбачено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Відповідно до ст.12 Закону України\~«Про ринок природного газу» постачання природного газу здійснюється відповідно до договору, за яким постачальник зобов`язується постачати споживачеві природний газ належної якості у кількості та порядку. Передбаченому договором, а споживач зобов`язується оплатити вартість природного газу в розмірі, строки та порядку, передбачених договором. Якість та інші фізико-хімічні характеристики природного газу визначаються згідно із встановленим стандартами та нормативно-правовими актами. Постачання природного газу побутовим споживачам здійснюється на підставі типового договору, що затверджується регулятором та регулюється в установленому порядку. Постановою НКРЕКП від 30 вересня 2015 року №2498\~затверджений Типовий договір розподілу природного газу, який є публічним, регламентує порядок та умови переміщення природного газу з метою фізичної поставки Оператором ГРМ обсягів природного газу, які належать споживачам (їх постачальникам), до об`єктів споживачів. Згідно з п. 1.1 Типового договору розподілу природного газу, цей Типовий договір є публічним та регламентує порядок і умови забезпечення цілодобового доступу Споживача до газорозподільної системи, розподіл (переміщення) природного газу газорозподільною системою з метою його фізичної доставки до межі балансової належності об`єкта Споживача та переміщення природного газу з метою фізичної доставки Оператором ГРМ обсягів природного газу до об`єктів споживачів, а також правові засади санкціонованого відбору природного газу з газорозподільної системи. Умови цього Договору однакові для всіх споживачів України та розроблені відповідно до\~Закону України «Про ринок природного газу»\~і Кодексу газорозподільних систем, затвердженого постановою КРЕКП від 30 вересня 2015 року №2494. Цей Договір є договором приєднання, що укладається з урахуванням вимог статей\~633,\~634,\~641\~та\~642 Цивільного Кодексу України\~на невизначений строк. Фактом приєднання Споживача до умов цього Договору (акцептування договору) є вчинення Споживачем будь-яких дій, які засвідчують його бажання укласти Договір, зокрема надання підписаної Споживачем заяви-приєднання за формою, наведеною у додатку 1 (для побутових споживачів). Пунктом 5 глави 3 розділу VI Кодексу газорозподільних систем визначено, що для забезпечення приєднання до договору розподілу природного газу всіх фактично підключених до/через ГРМ споживачів (у тому числі побутових споживачів) оператор ГРМ в установленому цією главою порядку направляє кожному споживачу супровідним листом за формою додатка 3 до типового договору розподілу природного газу сформовану заяву-приєднання до умов договору розподілу природного газу з персоніфікованими даними споживача та його об`єкта, що складається за формою додатка 1 (для побутових споживачів) до типового договору розподілу природного газу. Персоніфіковані дані мають бути достатніми для проведення розрахунків та визначення об`єму споживання природного газу, крім іншого мають містити норми споживання природного газу у розрізі 12 календарних місяців (норма застосовується щодо побутових споживачів без лічильника газу). У разі незгоди споживача приєднуватися до умов договору розподілу природного газу споживач не має права використовувати природний газ із ГРМ та має подати до оператора ГРМ письмову заяву про припинення розподілу природного газу на його об`єкт. Відповідно до п. 2.1 Типового договору, Оператор ГРМ зобов`язується надати Споживачу послугу з розподілу природного газу, а Споживач зобов`язується прийняти зазначену послугу та сплатити її вартість у розмірі, строки та порядку, визначені цим Договором. Отже, суд приходить до висновку, що відповідач, не подавши відмову від приєднання до типового договору, погодився з умовами, викладеними в заяві та в наведеному Типовому договорі. Фактом приєднання споживача до умов договору розподілу природного газу (акцептування договору) є вчинення споживачем будь-яких дій, які засвідчують його бажання укласти договір розподілу природного газу, зокрема повернення підписаної заяви-приєднання, сплата рахунка оператора ГРМ та/або документально підтверджене споживання природного газу (пункт 7 глави 3 розділу VI Кодексу ГРМ). В матеріалах справи наявна заява - приєднання до умов договору про розподіл природного газу (для побутового споживача) від 05 грудня 2018 року: адреса об`єкта: [ADDRESS] , параметри лічильника газу: GMBR Vizar, G-4, №0027221, кількість зареєстрованих осіб: 3, підписантом зазначено [PERSON] . Відповідачем не заперечується той факт, що він споживав природний газ в будинку за вказаною вище адресою та надав докази проведення оплати за спожитий газ та його розподіл. Споживачі зобов`язані оплачувати житлово-комунальні послуги, якщо вони фактично користувалися ними. Факт відсутності договору про надання житлово-комунальних послуг сам по собі не може бути підставою для звільнення споживача від оплати послуг у повному обсязі. Зазначений висновок викладено у постанові Верховного Суду від 09 червня 2021 року у справі № 303/7554/16-ц. Пунктом 2 розділу VІ Кодексу газорозподільних систем передбачено, що доступ споживачів, в тому числі і побутових споживачів до ГРМ для споживання (постачання) природного газу надається за умови та на підставі укладеного між споживачем та оператором ГРМ (до ГРМ якого підключений об`єкт споживача) договору розподілу природного газу, що укладається за формою Типового договору розподілу природного газу. \~ \~ \~ \~Відповідно до пункту 1 глави 7 розділу VІ Кодексу Газорозподільних систем -Оператор ГРМ в установленому законодавством порядку має право припинити/обмежити газопостачання (розподіл природного газу) на об`єкт споживача (у тому числі побутового споживача) з дотриманням Правил безпеки систем газопостачання, затверджених Наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості. України 15 травня 2015 № 285(далі - Правила), та нормативних документів, що визначають порядок обмеження/припинення природного газу, у таких випадках:1) несвоєчасна та/або неповна оплата послуг згідно з умовами договору розподілу природного газу; 2) відсутність підтвердженого обсягу природного газу по об`єкту споживача та/або його постачальнику; 3) подання споживачем або його постачальником (який уклав з Оператором ГРМ договір на виконання робіт, пов`язаних з припиненням/обмеженням газопостачання споживачам) письмової заяви про припинення газопостачання; 4) відмова споживача від встановлення лічильника газу, що здійснюється за ініціативи та за кошти Оператора ГРМ, з урахуванням Закону України\~Про забезпечення комерційного обліку природного газу; 5) неповернення Оператору ГРМ заяви-приєднання до умов договору розподілу природного газу чи розірвання договору розподілу природного газу; 6) несанкціонований відбір природного газу або втручання в роботу ЗВТ чи ГРМ; 7) несанкціоноване відновлення газоспоживання; 8) визнання в установленому порядку аварійним станом газорозподільної системи та/або ліквідація наслідків аварій, спричинених надзвичайними ситуаціями техногенного, природного або екологічного характеру, та проведення ремонтно-відновлювальних робіт; 9) наявність заборгованості за несанкціонований відбір природного газу з ГРМ; 10) необґрунтована відмова від підписання акта наданих послуг та/або акта приймання-передачі природного газу (норма застосовується по обєкту споживача, що не є побутовим); 11) в інших випадках, передбачених законодавством. Цією правовою нормою передбачено право, а не обов`язок позивача припинити газопостачання об`єкту, в тому числі і у випадку несанкціонованого відбору природного газу або втручання в роботу ЗВТ чи ГРМ. Відповідно до п.4 глави 6 розділу Х Кодексу ГРС за збереження і цілісність комерційних та дублюючих ВОГ та пломб (відбитків їх тавр) відповідає власник (користувач), на території або у приміщенні якого вони встановлені, що має бути зафіксовано у відповідному акті про пломбування. Відповідно до п.п.3 п.1 глави 2 розділу XI Кодексу, до порушень споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір газу з ГРМ (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу, належать, зокрема, несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (комерційного ВОГ, зокрема лічильника газу). Згідно з пунктом 1 глави 3 розділу XI Кодексу газорозподільних систем у разі виявлення Оператором ГРМ несанкціонованого газопроводу або несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу розрахунок об`єму необлікованого природного газу здійснюється за граничними об`ємами споживання природного газу населенням (додаток 15 цього Кодексу) з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв споживача (фізичної особи) за період з дня останнього контрольного зняття показань лічильника (контрольного огляду вузла обліку або його перевірки) до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку на його усунення. Якщо несанкціонований газопровід проведений шляхом прихованих заходів або фізичною особою, яка є несанкціонованим споживачем, початок періоду, за який визначається об`єм необлікованого природного газу, визначається з дня набуття споживачем (фізичною особою) права власності/користування на житлові (підсобні) приміщення, але не більше двох років, що передували дню виявлення порушення. Якщо несанкціоноване втручання в роботу лічильника газу здійснено шляхом прихованих заходів, початок періоду, за який визначається об`єм необлікованого природного газу, визначається з дня встановлення лічильника газу та/або пломби, які виявились пошкодженими (їх встановлення повинно підтверджуватися відповідним актом про їх встановлення), але не більше 12 місяців. Несанкціоноване втручання у роботу засобу вимірювальної техніки/лічильника газу - це втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку (зокрема лічильника газу), у тому числі шляхом їх підробки, пошкодження чи пошкодження на них пломб, впливу дії спрямованого постійного магнітного поля або зміни конфігурації даних обчислювача/коректора об`єму газу (первинного програмування чи протоколу параметризації), внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку необліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства) та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу (пункт 4 глави 1 розділ І Кодексу газорозподільних систем). В постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 11 жовтня 2021 року по справі № 646/6354/19 (провадження № 61-11642св21), Верховний Суд вказав, що: «для покладення обов`язку на споживача відшкодувати не облікований об`єм та обсяг природного газу необхідно встановити як факт пошкодження конструкції ЗВТ/лічильника, так і факт викривлення даних обліку природного газу витрат (споживання)». Отже, для покладення на споживача відповідальності у виді нарахування вартості не облікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу вимагається встановлення факту, а не можливості несанкціонованого відбору природного газу з газорозподільних систем (крадіжка газу), про що може свідчити встановлений факт несанкціонованого втручання споживача у роботу засобу вимірювальної техніки (лічильника). Сам по собі факт пошкодження не є підтвердженням несанкціонованого відбору природного газу з газорозподільних систем (крадіжка газу). Відповідні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 24 жовтня 2018 року у справі № 914/2384/17, від 31 липня 2019 року у справі № 904/4030/18, від 05 листопада 2019 року у справі № 922/137/19, від 12 березня 2020 року у справі №920/1217/16, від 26 червня 2020 року у справі № 911/720/19, від 08 вересня 2020 року у справі № 922/4351/19, від 17 березня 2021 року у справі № 509/2780/19, від 07 квітня 2021 року у справі № 335/7587/19, від 26 травня 2021 року у справі № 310/10313/18. В постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 14 квітня 2021 року по справі № 509/4515/18 (провадження № 61-4953св20) зроблено висновок, що: «згідно із підпунктом 37 пункту 4 глави 1 Кодексу ГРМ для виявлення несанкціонованого втручання необхідно довести три складові цього правопорушення, а саме: 1) дію, тобто несанкціоноване втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку; 2) спосіб втручання, тобто вчинене шляхом підробки, пошкодження чи пошкодження на них пломб, впливу дії спрямованого постійного магнітного поля або зміни конфігурації даних обчислювача/коректора об`єму газу (первинного програмування чи протоколу параметризації); 3) наслідки, тобто витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства) та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу). При цьому, тільки наявність всіх трьох складових правопорушення дає змогу стверджувати, що споживачем було вчинено несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ». Зазначений висновок підтримано і в постанові Верховного Суду від 08 лютого 2023 року у справі № 210/7480/21, провадження № 61-9483св22. Відповідно до п.п. 1 п. 11 глави 5 розділу XI Кодексу ГРС, за результатами розгляду акта про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення (повністю або частково), або необхідність додаткового обстеження чи перевірки, або додаткових пояснень тощо, або скасування акта про порушення. При задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості. При складанні акта-розрахунку враховується зокрема розрахований відповідно до вимог цього розділу необлікований (донарахований) об`єм природного газу, що припадає на період до 01 числа місяця, в якому прийнято рішення комісії щодо задоволення акта про порушення (тобто до закритого балансового періоду), не потребує коригування (включення до) закритих періодів, а його вартість в повному обсязі має бути компенсована споживачем (несанкціонованим споживачем) Оператору ГРМ. При цьому вартість природного газу визначається за цінами закупівлі природного газу Оператором ГРМ протягом періоду необлікованого природного газу. У п. 12 глави 5 розділу XI Кодексу ГРС встановлено, що вартість не облікованого (донарахованого) об`єму природного газу, яка пред`являється до сплати споживачу (несанкціонованому споживачу) в результаті задоволення акта про порушення, зазначається в окремому платіжному рахунку Оператора ГРМ, який надається під особистий підпис споживача (несанкціонованого споживача) або надсилається йому рекомендованим поштовим відправленням разом із супровідним листом, що оформлюється у довільній формі. Так, позивачем складено акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу та його вартості від 24 березня 2021 року на суму 24\~500,33 грн. Сума розраховувалась за формулою, складовою якої є кількість осіб, яка зареєстрована в будинку. \~ \~ \~ \~Як видно з розрахунку сума збитків була нарахована з урахуванням трьох зареєстрованих осіб, в той час як з лютого 2019 року на підставі рішення Широківського районного суду Дніпропетровської області від 10 січня 2019 року двох осіб визнано такими, що втратили право користування житловим приміщенням за цією адресою. Отже розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу та його вартості від 24 березня 2021 року на суму 24\~500,33 грн є необґрунтованим та не відповідає дійсним обставинам. Відповідно до ст.617 ЦК України особа, яка порушила зобов`язання, звільняється від відповідальності за порушення зобов`язання, якщо вона доведе, що це порушення сталося внаслідок випадку або непереборної сили. 12 січня 2021 року [PERSON] звернувся до АТ «Дніпропетровськаз» із заявою про пошкодження облікового механізму за адресою: [ADDRESS] внаслідок протиправних дій [PERSON] . Відповідачем надано докази неодноразових звернень до поліції в період з 08 січня по 12 січня 2021 року з приводу протиправних дій [PERSON] щодо пошкодження його майна, в тому числі газового лічильника за адресою: [ADDRESS] . Отже позивачем не надано суду достатніх доказів, що пошкодження лічильника, його позаштатний режим роботи та відсутність облікового механізму виникло з вини споживача, щоб свідчило б про несанкціоноване втручання у роботу ЗВТ самим споживачем, що є підставою для нарахування та стягнення зі споживача вартості необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу за період 26 серпня 2020 року по 20 січня 2021 року та звернення позивача з відповідними позовними вимогами за захистом порушеного майнового права через суд. Статтею 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Статтею 89 ЦПК України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського Суду як джерело права. Європейський суд з прав людини зауважив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, №63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). \~ \~ \~ \~Суд, оцінюючи належність, допустимість, достовірність та достатність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів, дійшов висновку, що вимоги позивача не знайшли свого підтвердження в ході розгляду справу, тому задоволенню не підлягають. Відповідно до п.2 ч. 1 ст. 141 ЦПК України судові витрати у разі відмови в позові покладаються на позивача. \~ \~ \~ \~

Outcome: dismissed