Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-02 00:00:00

Представник позивача-адвокат Пасенко В.П. звернувся до суду з позовом в інтересах [PERSON] про визначення позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті двоюрідного брата. В позовній заяві позивач посилається на те, що [INFO] помер її двоюрідний брат [PERSON] . Після смерті [PERSON] залишились земельні ділянки площею 2,45 га, кадастровий номер 1821781000:03:000:0122, площею 1,86 га, кадастровий номер 1821781000:03:000:0133, площею 1,09 га, кадастровий номер 1821781000:01:000:0066, площею 1,86 га, розташовані на території Барашівської сільської ради Звягельського району Житомирської області. 26\~липня 2024\~року позивачзвернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, проте, отримала відмову через пропуск встановленого строку звернення до нотаріуса із такою заявою. Вважає, що строк звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини пропустила з поважної причини, оскільки про те, що після смерті [PERSON] залишилися неуспадковані земельні ділянки вона дізналася наприкінці 2022 року від орендаря земельних ділянок. До 2022 року вона не займалася оформленням спадщини після смерті [PERSON] , так як вважала, що останній за життя не набув право власності на земельні ділянки із земель бувшого колективного сільськогосподарського підприємства, крім того, до 2022 року неодноразово виїжджала працювати у Польщу, після початку військової агресії російської федерації, позивач деякий час знаходилась за кордоном, оформлення спадщини також було ускладнено відсутністю документів про наявні родинні зв`язки спадкодавця та спадкоємиці, що зумовило необхідність пошуку даних документів. Просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] терміном 90 календарних днів. Ухвалою суду від 11.09.2024 відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання. Позивач та його представник в підготовче засідання не з`явилися. До початку підготовчого засідання представник позивача адвокат Пасенко В.П. подав до суду заяву про розгляд справи за відсутності позивача та представника позивача. Згідно поданої заяви позов підтримали в повному обсязі, просили суд його задовольнити. Представник Барашівської сільської ради Звягельського району Житомирської області в підготовче засідання не з`явився, належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи. До початку підготовчого засідання подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності. Проти задоволення позову не заперечує. У зв`язку з неявкою в судове засідання учасників справи, відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Згідно з ч.ч. 3, 4\~ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем; ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі визнання позову проводиться в порядку, встановленому ст.206 цього Кодексу. Відповідно до ч.4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Суд, враховуючи заяви учасників справи, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. [INFO] помер [PERSON] , актовий запис № 1, що стверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , видане 09.07.2012 Бобрицькою сільською радою Ємільчинського району Житомирської області (а.с.11). У свідоцтві про народження [PERSON] матір`ю зазначена: [PERSON] , дошлюбне прізвище якої « [PERSON] », що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] , батьком зазначений [PERSON] (а.с.7,10). У свідоцтві\~про народження\~ [PERSON] матір`ю зазначена: [PERSON] , батьком зазначений [PERSON] (а.с.6). [PERSON] помер [INFO] (свідоцтво про смерть серія [NUMBER] ), [PERSON] померла [INFO] (свідоцтво про смерть серія [NUMBER] ) (а.с.8, 9). У свідоцтві\~про народження\~позивача [PERSON] \~(після\~шлюбне прізвище\~« [PERSON] »,що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] ) матір`ю зазначена: [PERSON] , батьком зазначений [PERSON] (а.с.14,15). У свідоцтві про народження [PERSON] матір`ю зазначена: [PERSON] , батьком зазначений [PERSON] (а.с.12). [PERSON] помер [INFO] , актовий запис № 3, що стверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , видане 7 березня 1994 року Бобрицькою сільською радою Ємільчинського району Житомирської області (а.с.13). Вищенаведене підтверджує родинні відносини між позивачем та покійним [PERSON] , зокрема, покійний був її двоюрідним братом. Зі змісту Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯБ №737523 вбачається, що [PERSON] є власником земельної ділянки з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, площею 5,40 га (кадастровий номер 1821781000:03:000:0122, кадастровий номер 1821781000:03:000:0133, кадастровий номер 1821781000:01:000:0066), яка розташована на території Бобрицької сільської ради Ємільчинського району Житомирської області (а.с.19). З довідки виданої Усолусівським старостинським округом Барашівської сільської ради Новоград-Волинського району Житомирської області від 02.01.2023 за № 1 слідує, що [PERSON] на день смерті, постійно проживав та був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . Разом з ним за вищевказаною адресою на день смерті проживав та був зареєстрований його син [PERSON] та проживала без реєстрації [PERSON] , яка доглядала рідного дядька, вели спільне господарство та проводила його поховання за власні кошти (а.с.21). Відповідно до довідки виданої Усолусівським старостинським округом Барашівської сільської ради Новоград-Волинського району Житомирської області від 02.01.2023 за № 2 слідує, що [PERSON] на день смерті, постійно проживав та був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . Разом з ним за вищевказаною адресою на день смерті проживала без реєстрації [PERSON] , яка доглядала брата, вели спільне господарство та проводила його поховання за власні кошти (а.с.22). 26 липня 2024 року приватним нотаріусом Звягельського районного нотаріального округу Житомирської області Петрук С.П., на звернення позивача [PERSON] , було повідомлено про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на земельну ділянку, після смерті [PERSON] , у зв`язку з пропуском встановленого законом строку для її прийняття. За даними Спадкового реєстру станом на 26.07.2024 спадкова справа щодо майна померлих [PERSON] та [PERSON] не заводилися (а.с.18). За приписами статті 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини. В силу вимог ст.ст. 1216-1218 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст.ст. 1220-1221,1223 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця. Згідно ч.4 ст. 1266 ЦК України двоюрідні брати та сестри спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (тітці, дядькові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини. Як стверджується матеріалами справи, позивач є спадкоємцем за законом і не відмовляється від прийняття спадщини. Згідно зі ст. 1268-1270 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Як слідує зі змісту положень ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. У встановлений статтею 1270 ЦК України шестимісячний строк позивач заяву про прийняття спадщини після смерті [PERSON] до нотаріальної контори не подала, оскільки до 2022 року не знала про наявність неуспадкованих земельних ділянок, оформлення спадщини було ускладнено відсутністю документів про наявні родинні зв`язки, що зумовило необхідністю пошуку даних документів та у зв`язку з веденням в України воєнного стану. Враховуючи викладені позивачем обставини, які не заперечуються і не спростовуються відповідачем, суд визнає поважними причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини. Відповідно до вимог частини третьої статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини. Таким чином, матеріалами справи встановлено, що позивач після смерті [PERSON] не прийняла спадщину у встановлений законом строк, тому суд дійшов висновку, що визнання представником відповідача позову не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, а тому позов підлягає задоволенню. Питання про\~стягнення судового\~збору з відповідача позивачем не ставиться.

Outcome: approved