Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-30 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду із позовом про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для прийняття спадщини, посилаючись на те, що [INFO] померла її мати [PERSON] , після смерті якої відкрилася спадщина на належне їй майно. Позивачка право на спадкування не реалізувала, оскільки постійно хворіла. Вказуючи, що у зв`язку з хворобою та відсутністю документів, які підтверджують родинні відносини між нею та [PERSON] , оскільки в свідоцтві про її народження прізвище матері зазначено « [PERSON] » замість « [PERSON] », що не відповідає записам в свідоцтві про смерть, унеможливили оформлення нею спадщини після смерті матері, просила встановити факт родинних відносин, а саме, що вона є дочкою [PERSON] , яка померла [INFO] , та визначити їй додатковий строк два місяці для прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Суддя своєю ухвалою від 23 липня 2024 року відкрила провадження у справі та призначила підготовче засідання. Суд своєю ухвалою від 04 вересня 2024 року відклав підготовче засідання у вказаній справі у зв`язку з неподанням до суду витребуваних доказів. У відкладене\~підготовче засідання\~позивачка [PERSON] та\~її представник\~-\~адвокат Мартинюк\~С.І. не з`явилися, хоча належним чином про дату, час і місце розгляду справи були повідомлені, однак представник позивачки подав до суду письмову заяву, в якій вказав, що позовні вимоги вони підтримують в повному обсязі, просять їх задовольнити та розглядати справу без їхньої участі. Представник відповідача - Турійської селищної ради Волинської області у відкладене підготовче засідання не з`явився, відзиву на позовну заяву не подав, однак селищний голова Турійської селищної ради Волинської області Безсмертний О.М. подав до суду письмову заяву, в якій вказав, що проти задоволення позовних вимог не заперечує та просить справу розглядати за відсутності представника Турійської селищної ради Волинської області. Враховуючи, що в підготовче засідання всі учасники судового розгляду не з`явилися, то відповідно до вимог частини другої\~статті 247 ЦПК України\~фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши та оцінивши наявні в матеріалах справи письмові докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов належить задовольнити з таких підстав. Згідно із частинами першою та четвертою\~статті 206 ЦПК України\~ відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Відповідно до частини четвертої\~статті 200 ЦПК України\~ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі визнання позову проводиться в порядку, встановленому статтями\~206,\~207\~цього\~Кодексу. Заслухавши учасників справи, дослідивши та оцінивши наявні в матеріалах справи письмові докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов належить задовольнити з таких підстав. Справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Відповідно до пункту 1 частини першої статті 315\~ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Як установив суд, що [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] в місті Луцьку Волинської області (а. с. 15, 16) і після її смерті відкрилася спадщина на належні їй земельні ділянки, що підтверджується державними актами на право приватної власності на землю (а. с. 19-21). Спадкова справа після її смерті не заводилася, свідоцтва про право на спадщину не видавалися, що підтверджується листом приватного нотаріуса Огей Н.М. (а.с. 52, 54). Позивачка [PERSON] народилася [INFO] в селі Ганна Республіки Польща (а. с. 7). Дошлюбне прізвище позивачки [PERSON] (а. с. 18). В акті про народження позивачки, що виданий Відділом цивільного стану у місті Славатиче Люблінського воєводства Республіки Польща, її матір`ю зазначена « [PERSON] » (а. с. 11-12). Факт родинних відносин між позивачкою [PERSON] та спадкодавцем [PERSON] засвідчується документально. Так, відповідно до витягу з Акта про шлюб, що виданий на підставі книги реєстрації цивільного стану за 1943 рік №7 у місті Славатиче Люблінського воєводства Республіки Польща, [PERSON] та [PERSON] уклали шлюб 18 липня 1943 року (а. с. 10). Згідно з архівною довідкою Державного архіву Львівської області від 24 березня 2004 року родина у складі: [PERSON] , 1915 року народження, [PERSON] , 1922 року народження, та [PERSON] , 1944 року народження, у 1946 році була переселена у Волинську область (а. с. 14). Аналіз наведених обставин справи та доказів у їх сукупності дає достатні підстави для висновку, що позивачка [PERSON] є дочкою спадкодавця [PERSON] . Як встановлено у ході розгляду справи, позивачці підтвердження факту родинних відносин необхідне для отримання свідоцтва про право на спадщину, яка залишилася після смерті її матері. Згідно з частиною першою\~статті 1268 ЦК України\~спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до частини першої\~статті 1269 ЦК України\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. За змістом частини першої\~статті 1270 ЦК України\~для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Частиною першою\~статті 1272 ЦК України\~передбачено, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (частина третя\~статті 1272 ЦК України). За змістом наведених норм матеріального права право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття і для реалізації цього права закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем на час відкриття спадщини, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини, а правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~можуть бути застосовані лише у випадку, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви та ці обставини визнані судом поважними. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Звертаючись до суду із цим позовом, позивачка покликалася на те, що причиною пропуску строку для прийняття спадщини є те, що вона постійно хворіла (а. с. 22-27), та відсутність усіх документів, що підтверджують родинні відносини між нею та її матір`ю, у зв`язку з чим вона з об`єктивних причин не подавала у встановлений законом строк заяву про прийняття спадщини після смерті матері. Аналіз наведених причин пропуску строку для прийняття спадщини та обставин справи в їх сукупності дає підстави для визнання таких причин в контексті положень частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~поважними, оскільки вони об`єктивно унеможливили подання позивачкою нотаріусу заяви про прийняття спадщини за місцем її відкриття та реалізацію нею передбаченого і гарантованого законом права на спадкування в межах встановленого шестимісячного строку для прийняття спадщини. Такі правові позиції викладені у постановах Верховного Суду від 15 квітня 2021 року у справі № 591/1271/18, від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17. За таких обставин справи, відповідно до зазначених норм матеріального права, виходячи із характеру спірних правовідносин, враховуючи, що визнання відповідачем позову не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси сторін та інших осіб, розбіжності у документах, що підтверджують родинні відносини між позивачкою та її матір`ю унеможливлюють використання цих документів для реалізації права на спадкування та оформлення права на спадщину після смерті [PERSON] , надані позивачкою докази на підтвердження факту родинних відносин у контексті положень\~статей 77-80 ЦПК України\~є належними, допустимими, достовірними та достатніми, то суд дійшов висновку про наявність передбачених законом правових підстав для задоволення позову. Частиною першою\~статті 141 ЦПК України\~передбачено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. За змістом частини першої\~статті 142 ЦПК України\~у разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачці з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Виходячи з вищенаведених положень процесуального закону та враховуючи, що відповідач визнав позов до початку розгляду справи по суті, то судові витрати слід розподілити таким чином: повернути позивачці з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, - 726.72 гривень; стягнути з відповідача в користь позивачки 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, 726.72 гривень. На підставі викладеного, статей\~1220,\~1223,\~1265,\~1268 -\~1270,\~1272 ЦК України\~та

Outcome: approved