Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-30 00:00:00

Короткий зміст позовних вимог 17 липня 2024 року Державна екологічна інспекція Південно-Західного округу (Миколаївської та Одеської області) звернулася до Березівського районного суду Одеської області з позовом до [PERSON] про стягнення шкоди, завданої навколишньому природному середовищу. Позовна заява мотивована тим, що державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) складено протокол про адміністративне правопорушення від 29.08.2023 року № 000633 за статтею 91 КУпАП на громадянина [PERSON] за незаконний лов водних біоресурсів: бичок (трав`янчик) 57 шт. (3,8 кг), кефаль (сингіль) 27 шт. (1,4 кг) в межах РЛП «Тилігульський» район с.Гуляївка, Березівського району Одеської області. Позивач зазначає, що внаслідок порушення була заподіяна шкода водним біоресурсам на суму 45\~189,40 грн. постановою Березівського районного суду Одеської області від 03 жовтня 2023 року [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 91 КУпАП. Ураховуючи наведене, Державна екологічна інспекція Південно-Західного округу просить суд: - стягнути з [PERSON] на користь держави Україна в особі Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) шкоду, завдану навколишньому природному середовищу в сумі 45\~189,40 грн; - вирішити питання щодо розподілу судових витрат. Процесуальні дії суду Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17 липня 2024 року справа передана для розгляду судді Рябчун А. В. Відповідно до вимог частини 6 статті 187 ЦПК України судом 18 липня 2024 року було скеровано запит на ім`я голови Березівської міської ради щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання відповідача [PERSON] . З отриманої судом 26 липня 2024 року відповіді вбачається, що місцем реєстрації останнього є: [ADDRESS] . Ухвалою Березівського районного суду Одеської області від 30липня 2024 року позовну заяву Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Вирішено справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження та призначено судове засідання на 16 серпня 2024 року. Відповідно до довідкового листа від 16 серпня 2024 року сторони у справі на судове засідання не з`явилися. Слухання справи відкладено на 05 вересня 2024 року. Відповідно до довідкового листа від 05 вересня 2024 року сторони у справі на судове засідання не з`явилися. Слухання справи відкладено на 01 жовтня 2024 року. Відзив на позовну заяву відповідач [PERSON] не подав. Фактичні обставини справи, встановлені судом Судом встановлено, що державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) складено протокол про адміністративне правопорушення від 29.08.2023 року № 000633 за статтею 91 КУпАП на громадянина [PERSON] за незаконний лов водних біоресурсів: бичок (трав`янчик) 57 шт. (3,8 кг), кефаль (сингіль) 27 шт. (1,4 кг) в межах РЛП «Тилігульський» район с.Гуляївка, Березівського району Одеської області. Постановою Березівського районного суду Одеської області від 03 жовтня 2023 року у справі № 494/1685/23, яка набрала законної сили 14 жовтня 2023 року, [PERSON] було притягненно до адміністративної відповідальності за статтею 91 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді 408 грн штрафу з конфіскацією знаряддя вчинення правопорушення та незаконно добутих природних ресурсів. Як убачається зі змісту даної постанови, відносно [PERSON] складено протокол про адміністративне правопорушення за статтею 91 КУпАП, де вказано, що 29.08.2023 року о 07:00 годині в межах РЛП «Тилігульський» району с. Гуляївка, Березівського району Одеської області [PERSON] здійснював лов водних біоресурсів з човна забороненими знаряддями лову сітками у кількості 8 шт., без відповідних дозвільних документів, чим наніс шкоду рибним запасам України виловом цінних видів риб: бичок (трав`яник) 57 шт. загальною вагою 3,8 кг., кефаль (сингіль) 27 шт., вагою 1,4 кг., чим порушив ст.9-1 Закону України «Про природно-заповідний фонд України», ст.ст.10, 52-1 Закону України «Про тваринний світ». Відповідно до розрахунку розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд внаслідок незаконного добування об`єктів тваринного світу на Тигулійському лимані, в межах РЛП «Тилігульський», район с. Гуляївка, Березівської МГ, Березівського району, Одеської області, розмір шкоди, заподіяної державі в результаті порушення природоохоронного законодавства становить суму 45 189 грн 40 коп. Участь сторін у розгляді справи В судове засідання 16 серпня 2024 року, 05 вересня 2024 року, 01 жовтня 2024 року позивач та його представник не з`явилися. У позовній заяві міститься клопотання позивача про розгляд справи за відсутності його представника. В судове засідання 16 серпня 2024 року, 05 вересня 2024 року, 01 жовтня 2024 року відповідач не прибув, причин неприбуття суду не повідомив, заяв про відкладення судового засідання не подав. Про розгляд справи був належно повідомлений, у тому числі шляхом публікації оголошення про виклик до суду на сайті судової влади. Згідно із частиною 8 статті 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Частиною 1 статті 223 ЦПК України встановлено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. У відповідності до вимог частини 2 статті 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд вважає за можливе розглянути дану справу у відсутності сторін без фіксування судового засідання технічними засобами. Оцінка суду Статтями 15, 16 ЦК України встановлено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу має право звернутися до суду, який може захистити цивільне право або інтерес в один із способів, визначених частиною першою статті 16 ЦК України, або й іншим способом, що встановлений договором або законом. Встановленим судом фактам відповідають деліктні правовідносини, які регулюються Конституцією України,\~ЦК України та законами України «Про тваринний світ», «Про охорону навколишнього природного середовища», «Про рибне\~господарство,\~промислове рибальство\~та охорону\~водних біоресурсів» та підзаконними нормативно-правовими актами, прийнятими у їх відповідності. Положеннями абз.абз. 1, 2 статті 13 Конституції України,\~частин 1-3\~статті 324\~ЦК України передбачено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади органи місцевого самоврядування в межах, встановлених\~Конституцією України. Кожен громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності Українського народу відповідно до закону. За змістом статті 3 Закону України «Про тваринний світ»\~об`єктами тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону, крім іншого, є риби в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку, які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі. Відповідно до статті 10\~Закону України\~«Про тваринний\~світ» громадяни, крім іншого, зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Згідно\~зі статтею 34\~Закону України\~«Про тваринний\~світ» користувачі об`єктами тваринного світу в установленому законодавством порядку, крім іншого, зобов`язані додержуватися встановлених правил, норм, лімітів і строків використання об`єктів тваринного світу. Положеннями пункту 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.02.1999 року № 19, які діяли станом на дату вчинення [PERSON] адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 91 КУпАП, встановлено заборону лову водних ресурсів із застосуванням знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих матеріалів усіх видів і найменувань. Відповідно до змісту пунктів. 6.1, 6.2, 6.3 Правил любительського і спортивного рибальства особи, винні в порушенні цих Правил рибальства, несуть відповідальність у встановленому законодавством порядку. Шкода, заподіяна громадянами України, іноземцями та особами без громадянства незаконним виловом, добуванням або знищенням цінних видів риб, водних безхребетних і водних рослин у рибогосподарських водоймах, відшкодовується порушниками відповідно до такс, затверджених постановою Кабінету Міністрів України. Застосування заходів адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних осіб від відшкодування у повному обсязі збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення цих Правил рибальства. За змістом частини 1 статті 52-1\~Закону України\~«Про твариннийсвіт» для добування об`єктів тваринного світу забороняються застосування монониткових (волосінних) сіток (крім тих, що призначені для промислового лову). Згідно зі статтею 63\~Закону України\~«Про тваринний\~світ» відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, настає, крім іншого, в разі незаконного вилучення об`єктів тваринного світу з природного середовища. Відповідно до частин 4, 5 статті 68, частини 1 статті\~69\~Закону України\~«Про охорону\~навколишнього природного\~середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відповідно до статті 20\~Закону України\~«Про рибне\~господарство,\~промислове рибальство\~та охорону\~водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. Положеннями статті 66\~Конституції України передбачено, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Згідно із частиною 1 статті 1166\~ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Постановою Кабінету Міністрів України від 10 травня 2022 року №575 затверджено такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд внаслідок незаконного добування чи знищення об`єктів тваринного світу, пошкодження або знищення їх жител та споруд, місць перебування і розмноження. Відповідно до розрахунку, складеного старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) розмір шкоди, заподіяної Державі внаслідок незаконного добування водних біоресурсів [PERSON] на Тилігульському лимані, в межах РЛП «Тилігульський», район с. Гуляївка, Березівського району, Одеської області становить 45 189 грн. 40 коп. Отже, внаслідок порушення 29 серпня 2023 року [PERSON] законодавства про охорону навколишнього середовища шляхом незаконного вилову водних біоресурсів, ним заподіяно шкоду на загальну суму 45 189 грн 40 коп, яка підлягає стягненню з нього на загальних підставах. З огляду на вказане, позовні вимоги Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) до [PERSON] є обгрунтованими та підлягають задоволенню. Розподіл судових витрат між сторонами Згідно із статтею 133 ЦПК судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать і витрати на професійну правничу допомогу. За змістом статті 141 ЦПК судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача. Ураховуючи зазначене, з відповідача [PERSON] на користь Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) підлягає стягненню судовий збір за подання позовної заяви у розмірі 3\~028,00 грн, сплачений відповідно до платіжної інструкції від 10 квітня 2024 року № 204.

Outcome: approved