Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-29 00:00:00

\~ \~ \~ \~Акціонерне товариство «Перший український міжнародний банк» звернулося з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості. В обгрунтування позовних вимог позивач вказує, що між банком\~та [PERSON] \~31.10.2018\~р.\~на підставі\~кредитного договору\~№ 001159511001\~відповідачці видано\~кредитну картку\~з кредитним\~лімітом в\~сумі 30000\~грн.,\~який пізніше\~було збільшено\~до 50000\~грн.\~Відповідач не\~виконує свої\~кредитні зобов`язання\~належним чином\~довготривалий строк.\~Заборгованість відповідача\~перед позивачем\~станом на\~30.04.2024\~р.\~складає 70208,.51грн.,\~з яких:\~38741,6\~грн.\~-\~заборгованість за\~кредитом;\~31466,91\~грн.\~-\~заборгованість процентами;\~0,00\~грн.\~-\~заборгованість за\~комісією.\~Умовами Публічної\~пропозиції ПАТ\~«ПУМБ» на\~укладення Договору\~комплексного банківського\~обслуговування фізичних\~осіб \~передбачено право\~Банку змінювати\~клієнту кредитний\~ліміт.\~Так,\~згідно пункту\~4.3.6.4.\~частини 4\~Публічної пропозиції\~ПАТ «ПУМБ»\~на укладення\~Договору комплексного\~банківського обслуговування\~фізичних осіб\~встановлено,\~що змінити\~(зменшити,\~збільшити)\~розмір наданого\~Кредитного ліміту\~або закрити\~Кредитний ліміт\~взагалі за\~умови інформування\~Клієнта шляхом\~направлення SMS-\~повідомлення на\~Номер мобільного\~телефону.\~В SMS-повідомленні\~про зміну\~розміру Кредитного\~ліміту Банк\~повідомляє Клієнту\~новий розмір\~Кредитного ліміту.\~У разі\~незгоди Клієнта\~із зміненим\~розміром Кредитного\~ліміту,\~за винятком\~випадку,\~передбаченого п.\~4.2.19.\~Розділу ІІ\~цього Договору\~Клієнт протягом\~30\~(тридцяти)\~календарних днів\~повинен звернутися\~до Банку\~та особисто\~подати відповідну\~письмову заяву.\~У випадку,\~якщо Клієнт\~протягом вказаного\~строку не\~заявив про\~свою незгоду\~зі зміною\~розміру Кредитного\~ліміту та/або\~здійснив першу\~Платіжну операцію\~після отримання\~вказаного SMS-повідомлення\~Банку згода\~Клієнта зі\~зміною умов\~Договору вважається\~підтвердженою.\~Позивач направив\~письмову вимогу\~(Повідомлення)\~відповідачу на\~адресу місця\~проживання,\~яку він\~зазначив у\~анкеті на\~отримання кредиту,\~однак у\~наданий строк\~заборгованість відповідачем\~погашена не\~була.\~Ст.\~264\~Цивільного кодексу\~України визначено,\~що перебіг\~позовної давності\~переривається вчиненням\~особою дії,\~що свідчить\~про визнання\~нею свого\~боргу або\~іншого обов`язку.\~Після переривання\~перебіг позовної\~давності починається\~заново.\~Окрім того,\~11.03.2020р. постановою Кабінету Міністрів України "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" від 11 березня 2020 року N 211 впроваджено дію карантину на території України. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 Цивільного Кодексу України були продовжені на строк дії такого карантину(п. 12 Прикінцевих та перехідних положень ЦКУ). 24.02.2022р. Законом України "Про правовий режим воєнного стану" в Україні введено режим воєнного стану. У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257 - 259, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії ( п.19 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України). У цей же строк позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 ЦК України, а також від сплати неустойки (штрафи, пені) нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, які підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). 1 липня 2023р. завершено дію карантину (Постанова КМУ №651 від 27.06.2023).Однак строки стягнення заборгованості по кредитах, які настали в період з 11.03.2020р. продовжуються до закінчення дії воєнного стану в Україні та тридцятиденний строк після його припинення або скасування. Кредитний договір укладено між сторонами 31.10.2018 р. Однак кредитною карткою Відповідач користувався і здійснював платежі до 21.10.2023, що відображено в розрахунку заборгованості та виписках по рахунку. Представник просить суд винести рішення яким: стягнути з відповідача на свою користь заборгованість у сумі 70208,51 грн., витрати зі сплати судового збору у сумі 2422,40 грн. В судове засідання представник позивача не з`явився, в позовній заяві просить справу розглянути без його участі. \~ \~ \~ \~Відповідач в судове засідання не з`явилася, подала суду заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги позивача визнала. \~ \~ \~ \~Фіксування судового процесу не здійснюється у відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України. Вивчивши матеріали справи, суд встановив наступне. 31 жовтня 2018 року [PERSON] 1 звернулася до АТ «ПУМБ» заявою №2001159511001 про приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, згідно якої сторони уклали кредитний договір. За умовами кредитного договору АТ «ПУМБ» надало відповідачу кредит у розмірі 30 000 грн у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Станом на 15 грудня 2020 року розмір кредитного ліміту збільшено до 50 000 грн., що підтверджується довідкою позивача(а.с.24 на звороті). Відповідач зобов`язалася щомісячними платежами (розрахунковий день 30 число місяця) повернути кредит та сплатити проценти за користування кредитними коштами за реальною річною процентною ставкою - 47,88%. Протягом 2018-2023 років відповідач використовувала кредитні кошти, частково повертала їх і сплачувала проценти. Відповідач належним чином свої зобов`язання не виконав у зв`язку з чим станом на 30.04.2024 р. виникла заборгованість у розмірі 70208,.51грн., з яких: 38741,6 грн. - заборгованість за кредитом; 31466,91 грн. - заборгованість процентами; 0,00 грн. - заборгованість за комісією, що підтверджується розрахунком заборгованості (а.с.25-26), випискою по кредитному рахунку (27-33). АТ «ПУМБ» направило відповідачу письмову вимогу (повідомлення) №4 про сплату заборгованості. Заборгованість відповідачем добровільно не погашено. Статтею 11 ЦК України\~встановлено, що договори та інші правочини є однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків. Відповідно до\~статті 202 ЦК України\~правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Правочини можуть бути односторонніми та дво- чи багатосторонніми (договори). За змістом\~статті 207 ЦК України\~(в редакції на час виникнення спірних правовідносин) правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (частина перша\~статті 626 ЦК України). В силу частини першої 628\~ЦК України\~зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Згідно з частиною першою\~статті 638 ЦК України\~(в редакції на час виникнення спірних правовідносин) договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Із положень частини першої\~статті 634 ЦК України\~слідує, що договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Частиною першою\~статті 1054 ЦК України\~встановлено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). Відповідно до частини першої\~статті 1048 ЦК України, норми якої в силу частини другої\~статті 1054 ЦК України\~поширюються на кредитні відносини, позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. Як передбачено частиною першою\~статті 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. За змістом\~статті 610 ЦК України\~порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). В силу частини першої\~статті 612 ЦК України\~боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Аналіз указаних норм права дає підстави для висновку, що цивільні права та обов`язки можуть виникати безпосередньо з договорів та інших правочинів. За своїми правовими ознаками кредитний договір є консенсуальною, двосторонньою та відплатною угодою, при укладенні якої кредитодавець бере на себе зобов`язання надати кредит і набуває право вимоги на повернення грошових коштів і сплати процентів, а позичальник має право вимагати надання кредиту та несе зобов`язання щодо своєчасного його повернення та сплати процентів. Кредитний договір має бути укладений у письмовій формі та підписаний сторонами, в тому числі із застосуванням електронного підпису. Предметом виконання грошового зобов`язання за кредитним договором є певна грошова сума, що має бути сплачена боржником кредитору. Враховуючи презумпцію відплатності кредитного договору, позичальник зобов`язаний повернути кредит і сплатити проценти за користування грошовими коштами, якщо інше не встановлено договором. Зобов`язання за договором повинні виконуватися сторонами належним чином відповідно до його умов, а також вимог актів цивільного законодавства. Боржник визнається таким, що прострочив виконання зобов`язання за договором, якщо він не приступив до його виконання, тобто не виконує дій, які випливають із змісту зобов`язання, в строки, встановлені договором. Надані суду позивачем докази вказують на те, що між АТ «ПУМБ» і відповідачем укладено договір комплексного банківського обслуговуваня, у рамках якого банк надав відповідачу кредит у вигляді кредитного ліміту на платіжну картку. Заява №001159511001 про приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб від 31 жовтня 2018 року (а.с. 7 на звороті) підписана працівниками банку і позичальником, що свідчить про укладення сторонами договору у письмовій формі. Ця заява містить умови щодо розміру кредитного ліміту та реальних процентів. [PERSON] не виконує зобов`язання з повернення кредиту та сплати процентів, у зв`язку з чим виникла вказана заборгованість. \~ \~ \~ \~Відподачем укладений з банком договір не оспорено, визнано заборгованість по кредитному договору в повному обсязі, про що вона вказала в своїй заяві до суду. За вказаних обставин вимоги позивача підлягають до задоволення в повному обсязі. Враховуючи викладене,

Outcome: approved