Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-07 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася в суд із позовом до відповідачів [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів приватний нотаріус Чортківського районного нотаріального округу Одіжинська Л.Б. про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог позивачем викладено обставини, що [INFO] померла її тітка [PERSON] , яка являлася двоюрідною сестрою її мами, яка була зареєстрована та проживала в селі Миколаївка Бучацького району Тернопільської області. За життя, [PERSON] були складені: заповіт від 08.11.2005, складений на користь [PERSON] , згідно якого, на випадок смерті, [PERSON] заповіла належну їй на праві особистої власності 1/2 частину житлового будинку з надвірними побудовами, який розташований в [ADDRESS] , посвідчений секретарем виконкому сільської ради та зареєстрований в реєстрі за № 26; заповіт від 05.09.2012, складений на користь синів [PERSON] (відповідачів по справі) [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , згідно якого, спадкодавець заповіла інше наявне у неї майно синам, окрім належної їй на праві особистої власності 1/2 частини житлового будинку з надвірними побудовами, який розташований в [ADDRESS] , який заповіла [PERSON] . Після смерті [PERSON] , відкрилася спадщина на належне їй на момент смерті майно. Спадкова справа заведена приватним нотаріусом Чортківського районного нотаріального округу Одіжинською Л.Б. Зокрема, до складу спадкової маси увійшла і 1/2 частина житлового будинку з надвірними побудовами, який розташований в [ADDRESS] (попередня адреса: [ADDRESS] ). Інша ж, 1/2 частина вказаного житлового будинку належить її матері [PERSON] , разом з якою вона проживає. Станом на даний час, 1/2 частина житлового будинку з надвірними побудовами, який розташований в [ADDRESS] (попередня адреса: [ADDRESS] ), не являється успадкованою, а про наявність заповіту їй стало відомо нещодавно. Фактично, мати позивача [PERSON] самостійно проживала та господарювала там, разом зі нею, так як тітка [PERSON] там ніколи не приживала. Позивач фактично вступила в управління спадковим майно. В подальшому, позивачем та її матір`ю [PERSON] було замовлено виготовлення нового Технічного паспорта, Витягу з Реєстру будівельної діяльності щодо інформації про технічні інвентаризації Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва та Інформаційної довідки про технічний стан об`єкта нерухомості. Однак, звернувшись до приватного нотаріуса Чортківського районного нотаріального округу Одіжинської Л.Б. з документами для видачі Свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] , нотаріусом було встановлено, що позивач пропустила строк для прийняття спадщини. У зв`язку із недосягненням згоди щодо досудового врегулювання спору, з підстав викладених у позові, позивач просить позов задовольнити та визначити їй додатковий строк у три місяці, який починає перебігати з моменту набрання рішення суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилась після смерті померлої [INFO] [PERSON] . У судовому засіданні позивач позов підтримала та просили його задовольнити, з мотивів та підстав, наведених у ньому. Відповідачі у судове засідання не з`явилися, не повідомивши суду про причини своєї неявки, хоча про день та час слухання справи були повідомлені у встановленому законом порядку. Правом на подання відзиву відповідачі не скористалися та не подали заяву про розгляд справи без їх участі. Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, не подав відзив, позивач не заперечує проти заочного вирішення справи, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. Третя особа приватний нотаріус Чортківського районного нотаріального округу Одіжинська Л.Б. у судове засідання не з`явилася, однак подала заяву про розгляд справи без її участі. З урахування викладеного вище, суд, вважає за необхідне проводити заочний розгляд справи та ухвалення заочного рішення на підставі наявних у справі доказів. При розгляді справи судом, учасниками справи подано заяви та клопотання та судом було вчинено інші процесуальні дії, зокрема. Ухвалою суду відкрито провадження у справі. Ухвалою суду постановлено заочний розгляд справи. Заслухавши пояснення позивача, перевіривши, дослідивши об`єктивно та оцінивши зібранні у справі докази, суд дійшов наступного висновку, виходячи з фактичних обставин справи, мотивів та застосованих норм права. Судом встановлено фактичні обставини справи та зміст спірних правовідносин. Суд, встановив, що [INFO] померла тітка позивача [PERSON] , що стверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , видане 02.08.2016 Івано-Франківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Івано-Франківській області, актовий запис № 1301. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на належне їй на момент смерті майно, а саме, 1/2 частина житлового будинку з надвірними побудовами, який розташований в [ADDRESS] (попередня адреса: [ADDRESS] ), про що свідчить реєстраційне посвідчення, видане 29.01.1996 Тернопільським районним бюро технічної інвентаризації. Інша 1/2 частина вказаного житлового будинку належить матері позивача [PERSON] , про що свідчить свідоцтво про право власності на жилий будинок від 29.11.1995, видане на підставі рішення виконкому Ступківської сільської Ради народних депутатів № 38 від 20.10.1995 «Про оформлення права власності». За життя, [PERSON] був складений на користь [PERSON] заповіт від 08.11.2005, згідно якого, на випадок смерті, [PERSON] заповіла належну їй на праві особистої власності 1/2 частину житлового будинку з надвірними побудовами, який розташований в [ADDRESS] , посвідчений секретарем виконкому сільської ради та зареєстрований в реєстрі за № 26. Позивач [PERSON] звернулася до приватного нотаріуса Чортківського районного нотаріального округу Одіжинської Л.Б. із усною заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] , яка померола [INFO] , однак нотаріусом було встановлено, що позивачем пропущено строк для прийняття спадщини. Згідно ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Частиною 2\~статті 15 Цивільного кодексу України\~передбачено, що кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Згідно ч. 1\~ст. 16 Цивільного кодексу України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Частиною другою цієї статті визначено способи захисту цивільних прав та інтересів. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом. Позивач як на підставі заявлених вимог посилається на те, що вона не змогла вчасно звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини через необізнаність про наслідки неприйняття спадщини спадкоємцями першої черги та наявність заповіту, відтак позивач пропустила строк для відкриття спадщини, а тому, просить визначити додатковий строк у три місяці, який починає перебігати з моменту набрання рішення суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилась після смерті померлої [INFO] [PERSON] . Суд погоджується з такими аргументами позивача, виходячи з наступних норм права, які підлягають застосуванню та мотиви їх застосування. Згідно статті 1222, 1223 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Спадкоємцями за заповітом можуть бути юридичні особи та інші учасники цивільних відносин (стаття 2 цього Кодексу). Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261 - 1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. В силу статті 1296 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. \~ \~ \~ \~Відповідно до положень статті 1261 Цивільного кодексу України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. \~ \~ \~ \~Згідно ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Згідно із вимогами\~ст. 1218 ЦК України\~до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Статтею 1272 ЦК України передбачено, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. У судовому засіданні з`ясовано, що позивач не змогла скористатися своїм правом на прийняття спадщини у визначені законодавством строки, оскільки вона не знала про наявність заповіту та через свою необізнаність про наслідки неприйняття спадщини. Допитаний у судовому засіданні свідок [PERSON] суду надав показання про те, що даний заповіт було знайдено в кінці березня 2024 року. Згідно із ч. 2 ст. 1220 ЦК України,\~часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Виходячи з зазначених положень закону, строк прийняття спадщини після померлої [PERSON] закінчився 01 лютого 2017 року. У відповідності до вимог ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. \~ \~ \~ \~Згідно ст. 3 ЦК України загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність. \~ Згідно з роз`ясненнями, наданими в п. 24\~постанови Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. \~ \~ \~ \~Враховуючи те, що в законі не міститься визначення поняття поважності причин пропущення строку для прийняття спадщини і їх поважність повинна визначатися судом у кожному випадку, виходячи з конкретних обставин справи та характеру взаємовідносин сторін, суд дійшов висновку, що позивач не змогла скористатися своїм правом на прийняття спадщини у визначені законодавством строки, оскільки вона не знала про наявність заповіту, який було знайдено в кінці березня 2024 року та через свою необізнаність про наслідки неприйняття спадщини, відтак позивач не мала змоги подати документи про прийняття спадщини, а тому є поважною причиною пропуску строку на прийняття спадщини за заповітом на спадкове майно. Враховуючи, що строк прийняття звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини позивачем пропущено з поважних причин, суд вважає можливим визначити їй додатковий строк у три місяці для подання такої заяви. За таких обставин, враховуючи надані у позові обґрунтування, суд вважає, що причини пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини є поважними, з метою захисту прав та інтересів позивача по справі, суд дійшов висновку, що позов слід задовольнити та визначити позивачу додатковий строк у три місяці, який починає перебігати з моменту набрання рішення суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилась після смерті померлої [INFO] [PERSON] . На підставі наведеного,

Outcome: approved