Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-26 00:00:00

До Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області надійшла позовна заява [PERSON] до Корсунь-Шевченківської міської ради, про встановлення факту родинних відносин та встановлення додаткового строку для прийняття спадщини. Вимоги позивача мотивовано тим, що [INFO] у Стеблівському психоневрологічному інтернаті померла його рідна сестра [PERSON] , [INFO] . Після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить квартира у м. Корсуні-Шевченківському. Позивач зазначає, що він є єдиним спадкоємцем померлої, однак нотаріус не може видати йому свідоцтво про право на спадщину, оскільки у позивача відсутні документи, які підтверджують його родинні відносини із спадкодавцем та відсутнє свідоцтво про смерть [PERSON] . Позивач звертався до органів ДРАЦС про витребування указаних документів, однак у їх видачі йому було відмовлено через відсутність у позивача документів, що підтверджують його родинні відносини з померлою [PERSON] . З огляду на викладене позивач просив встановити факт, що [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] в смт. Стеблів Звенигородського району Черкаської області, є його рідною сестрою, та визначити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] строком три місяці після набрання рішенням суду законної сили. Ухвалою суду від 26.01.2024 указану позовну заяву було залишено без руху із наданням позивачу терміну для виправлення її недоліків. Ухвалою суду від 13.02.2024 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Стеблівський психоневрологічний інтернат; витребувано у Корсунь-Шевченківської державної нотаріальної контори Витяг про реєстрацію в Спадковому реєстрі щодо спадкової справи після смерті [PERSON] , померлої [INFO] ; витребувано у Городищенського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Черкаському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) витяг з Державного реєстру актів цивільного стану про народження [PERSON] , дата народження - [INFO] , місце народження - с. Ново-Архангельськ Кіровоградської області; витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про смерть [PERSON] , дата та місце реєстрації на момент смерті - 13.07.2020, Стеблівський психоневрологічний інтернат, вул. Козацька, 34, смт. Стеблів, Звенигородський район, Черкаська область. Про дату, час та місце розгляду справи сторони були повідомленні належним чином. Позивач у судовому засіданні пояснив, що не мав можливості отримати докази щодо наявності родинного зв`язку між ним та його померлою сестрою. Однак на задоволенні позовних вимог наполягає. Відповідач Корсунь-Шевченківська міська рада у судове засідання свого представника не направив, відзив на позов не подавав, звернувся до суду із заявою про розгляд справи без його участі, проти задоволення позову не заперечує. Дослідивши матеріали справи суд встановив такі обставини. Згідно з повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть №00043891281 від 05.03.2024, наданого Городищенським відділом ДРАЦС на виконання ухвали суду від 13.02.2024, [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , померла [INFO] в смт. Стеблів Корсунь-Шевченківського району Черкаської області. Свідоцтвом на право власності на житло, виданим виконкомом Корсунь-Шевченківської міської ради 12.12.2001, підтверджується право власності [PERSON] на квартиру [ADDRESS] . Представник позивача адвокат Гречуха В.І. 06.09.2021 звертався з адвокатськими запитом до Стеблівського психоневрологічного інтернату про видачу довідки або свідоцтва про смерть [PERSON] . Довідкою Стеблівського психоневрологічного інтернату від 08.09.2021 №322 підтверджується, що [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , була зареєстрована та проживала у Стеблівському психоневрологічному інтернаті Корсунь-Шевченківського району Черкаської області за адресою- вул. Козацька, 34, смт. Стеблів, з 18.04.2016 по день смерті [INFO] . Також представник позивача адвокат Гречуха В.І. 28.12.2021 звертався з адвокатським запитом до Корсунь-Шевченківського відідлу ДРАЦС про видачу копії (дубліката) свідоцтва про народження [PERSON] , [INFO] . Даних щодо відповіді на цей запит матеріали справи не містять. Обухівський відділ ДРАЦС 05.07.2022 на заяву позивача від 05.07.2022 про надання витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про народження [PERSON] , [INFO] , відмовив позивачу у наданні указаного документа у зв`язку з відсутністю в позивача документів, що підтверджують родинні стосунки позивача і [PERSON] . Згідно з повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження №00043891641 від 05.03.2024, наданого Городищенським відділом ДРАЦС на виконання ухвали суду від 13.02.2024, [PERSON] народилася [INFO] , про що 12.07.1046 Кальниболотською сільською радою Новоархангельського району Кіровоградської області було складено актовий запис №32, відомості про батька - Федір, відомості про матір - [PERSON] , українка, вік матері - минуло 32 роки, рід занять - колгоспниця, місце роботи - с. Кальниболот, кп Бій за правду. Корсунь-Шевченківською нотаріальною конторою на виконання ухвали суду від 13.02.2024 надано Інформаційну довідку зі Спадкового реєстру (спадкові справи та надані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №75910745 від 21.02.2024, згідно з якою у Спадковому реєстрі відсутня інформація щодо [PERSON] , померлої [INFO] . Вирішуючи справу по суті, суд застосовує такі норми законодавства. За загальним правилом право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; ці обставини визнані судом поважними. Разом з тим, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Так, позивач в обґрунтування поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, посилався на ті обставини, що у нього не було свідоцтв про смерть та народження спадкодавця, тому він у визначений законом строк не міг звернутися до нотаріуса з відповідною заявою. Матеріали справи взагалі не містять будь-яких доказів на підтвердження того, що позивач звертався до нотаріуса у зв`язку із відкриттям спадщини після смерті [PERSON] . У суді достовірно встановлено, що спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилася, відповідно відсутня постанова нотаріуса про відмову у видачі позивачу свідоцтва про право на спадщину після смерті указаної спадкодавиці. Відповідно до пунктів 1.1-1.4 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Містерства юстиції від 22.02.2012 № 296/5, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою (п.1.1). При зверненні спадкоємця у зв`язку з відкриттям спадщини нотаріус з`ясовує відомості стосовно факту смерті спадкодавця, часу і місця відкриття спадщини, кола спадкоємців, наявності заповіту, наявності спадкового майна, його складу та місцезнаходження, необхідність вжиття заходів щодо охорони спадкового майна (п.1.2). Факт смерті фізичної особи і час відкриття спадщини нотаріус перевіряє шляхом витребовування від спадкоємця свідоцтва про смерть, виданого органом державної реєстрації актів цивільного стану або за безпосереднім доступом до реєстру актів цивільного стану (п.1.3). У разі неможливості пред`явлення спадкоємцями свідоцтва про смерть спадкодавця або відсутності інформації в реєстрі нотаріус повинен витребувати від органу державної реєстрації актів цивільного стану копію актового запису про смерть спадкодавця або повний витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть (п.1.4). Виходячи з вищевикладеного, суд виснує, що відсутність у позивача свідоцтва про смерть спадкодавця не може розцінюватися як об`єктивна обставина, яка утруднювала здійснення ним цих дій, оскільки відсутність зазначеного свідоцтва не є перешкодою для звернення з відповідною заявою до нотаріуса, на якого і покладено обов`язок з`ясування відомостей стосовно факту смерті спадкодавця. Така позиція суду узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 24.09.2020 у справі № 310/2327/18, провадження № 61-5173св19. Наявність підстав для закликання до спадкування за законом осіб, які подали заяви про видачу свідоцтва., тобто родинні відносини, нотаріус перевіряє не при подачі особою заяви про прийняття спадщини, а при видачі свідоцтва про право на спадщину (п.4, 4.1 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України). Тобто, відсутність у позивача документів, які підтверджують його родинні відносини із спадкодавцем не може бути перешкодою для подачі заяви про прийняття спадщини на стадії прийняття спадщини у шестимісячний строк з дня смерті спадкодавця. Виходячи з вищевикладеного, вбачається, що позивач не реалізував своє право на спадкування, оскільки не звертався до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Саме нотаріус у межах відкритої спадкової справи визначає коло спадкоємців за законом та вирішує питання щодо прийняття чи неприйняття ними спадщини. У випадку пропуску спадкоємцем строку на прийняття спадщини нотаріус відмовляє такому спадкоємцю у видачі свідоцтва про право на спадщину, що у випадку пропуску указаного строку з поважних причин, є підставою для звернення спадкоємця до суду про визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини. Щодо позоної вимоги про встановлення факту родинних відносин суд виходить з такого. Згідно зі ст. 315 ЦПК України суд розглядає справу про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами у порядку окремого провадження при відсутності спору про право. За змістом ст. 318 ЦПК Ураїни такий факт встановлюється судом, за сукупності наступних умов: якщо він породжує для заявника юридичні наслідки, заявник не може одержати або відновити документи, що посвідчують цей факт та заявник надав суду докази, що підтверджують цей факт. Позивач, як на підставу своїх вимог щодо встановлення факту родинних відносин посилався на відсутність у нього свідоцтва про народження спадкодавця [PERSON] . У суді встановлено, що відомості про народження [PERSON] наявні у Державному реєстрі актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження. У межах заведеної спадкової справи нотаріус має право відповідно до ст. 46 Закону України "Про нотаріат" витребувати від фізичних та юридичних осіб відомості та документи, необхідні для вчинення нотаріальних дій, у тому числі і витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження. Позивач звернувся до суду про встановлення факту родинних відносин у позовному провадженні, однак спору щодо цього факту з матеріалів справи не вбачається. Таким чином суд виснує, що позивач, заявивши вимоги про визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини та про встановлення факту родинних відносин, не довів, яке його право та яким чином було порушене. Відсутність порушення прав та законних інтересів позивача є самостійною, достатньою підставою для відмови у позові. Відповідна правова позиція міститься в постанові ВС від 22.03.2023 у справі № 509/5080/18, провадження № 61-11707св22. Тому у задоволенні позову слід відмовити. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, інші судові витрати покладаються у разі відмови в позові - на позивача. Отже судовий збір відшкодуванню не підлягає. На підставі ст. 4 ЦК України,

Outcome: dismissed