Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-03 00:00:00

[PERSON] подав до суду зазначений позов. Позов мотивував тим, що перебував у шлюбі з [PERSON] . У цьому шлюбі народилась донька - [PERSON] , [INFO] . Рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 19 вересня 2023 року шлюб між ним та [PERSON] - розірваний. Рішенням цього ж суду від 05 вересня 2023 року ухвалено стягувати аліменти з нього на користь [PERSON] на утримання доньки [PERSON] , у розмірі 1/4 частини з усіх видів заробітку (доходу) щомісячно. [INFO] він одружився із [PERSON] , у цьому шлюбі народилась донька - [PERSON] , [INFO] . Зазначив, що оскільки на його утриманні перебуває ще одна дитина, другу дитину він не може повноцінно утримувати. На підставі викладеного просив суд зменшити розмір аліментів визначених рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 05 вересня 2023 року на користь [PERSON] на утримання [PERSON] , [INFO] , до 1/6 частини з усіх видів заробітку (доходу) щомісячно. У порядку автоматизованого розподілу справ між суддями справу передано на розгляд судді Бражник Н. М. Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 24 липня 2024 року відкрито провадження у цивільній справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Копія ухвали Броварського міськрайонного суду Київської області від 24 липня 2024 року направлена на адресу позивача, яка зазначена у позовній заяві засобами поштового зв`язку Акціонерного товариства «Укрпошта». [PERSON] 29 липня 2024 року ознайомилась із матеріалами справи, отримала копію позовної заяви та копію ухвали про відкриття провадження у справі. 08 серпня 2024 року [PERSON] подала до суду відзив на позовну заяву та зазначила, що позов не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України, є необґрунтований, відсутні належні докази на підтвердження його позовних вимог, надана позивачем довідка форми ОК-7 Пенсійного фонду України за 2023 рік не відображає реальну суму його доходу, позивач не надав довідку про доходи його дружини [PERSON] , інших можливих доходів, довідку про його доходи за І квартал 2024 року та доказів, які свідчать про погіршення його майнового стану. Позивач, має постійну роботу, високий заробіток, проте протягом півроку добровільно не сплачує аліменти на виконання рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 05 вересня 2023 року на її користь на утримання [PERSON] , [INFO] , що підтверджується інформацією з Державної виконавчої служби. Крім того, позивач повідомлений державним виконавцем про кримінальну відповідальність за ухилення від сплати аліментів. Зауважила, що всі витрати на дитину вона фіксує, має квитанції на придбання товарів для дитини для звітування перед позивачем за отримані аліменти. Вважає, що подача цього позову, проведення таємно від неї генетичної експертизи свідчить про низький моральний рівень позивача та його погане ставлення до їх спільної доньки. Зазначила, що Верховний Суд у постанові від 16 вересня 2020 року у справі № 565/2071/19 дійшов висновку про те, що зміна сімейного стану позивача, а саме народження іншої дитини не є безумовною підставою для зменшення розміру аліментів. Такий же висновок викладений Верховним Судом у постанові від 28 травня 2021 року у справі № 715/2073/20. Крім того, судова практика містить висновки і щодо того, що факт відсутності у батька або матері можливості надавати дитині відповідного розміру утримання не знаходиться у переліку обставин, які враховуються судом про визначенні розміру аліментів. Ця обставина не звільняє батьків від обов`язку щодо утримання дитини (постанови Верховного Суду від 25 вересня 2019 року у справі № 755/14148/18, від 09 вересня 2021 року у справі № 554/33/55/20). На підставі викладеного просила суд позовні вимоги [PERSON] про зменшення розміру аліментів залишити без задоволення. Адвокат Соловйов Д.І. від імені та в інтересах [PERSON] 15 серпня 2024 року подав через систему «Електронний суд» відповідь на відзив [PERSON] у якому зазначив, що позовні вимоги є обґрунтованими, відповідачка навела суми грошових коштів отриманих позивачем без урахування сплати ним податків та військового збору, надані нею квитанції на підтвердження понесених витрат на дитину через погану якість не дають можливості встановити їх зміст, цільове призначення, суму витрат. Крім того, [PERSON] має стабільний дохід не перебуває у скрутному матеріальному становищі, має в Instagram он-лайн магазин з продажу парфумів, власний веб-сайт з продажу авторських програм по психології, що свідчить про повноцінну можливість утримання спільної з позивачем дитини. Звинувачення відповідачки, що він не поважає та погано відноситься до першої доньки - [PERSON] є припущеннями, які не підтверджені доказами. На його думку, надані позивачем фактичні дані про те, що після присудження аліментів у позивача відбулися зміни у сімейному стані , народилась друга дитина, збільшились витрати на утримання доньки від другого шлюбу є самостійною підставою для зменшення розміру аліментів. Просив суд задовольнити позовні вимоги у повному обсязі та поновити строк на подачу відповіді на відзив, враховуючи ознайомлення, його, як представника позивача з відзивом лише 14 серпня 2024 року. Копія відповіді на відзив направлена засобами поштового зв`язку на адресу відповідачки (а. с. 86). 28 серпня 2024 року [PERSON] подала заперечення проти відповіді на відзив, зазначила, що відповідь на відзив подана представником позивача з пропуском строку визначеного судом, причини, наведені представником позивача щодо пропуску строку є неповажними. Просила суд позов позивача про зменшення розміру аліментів залишити без задоволення, як такий, що необґрунтований належними та допустимими доказами. Підтримала свою позицію, яка викладена у відзиві, щодо підстав відмови у позові. Відповідно до ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Із справи відомо, що строк подачі заяв по суті позову встановлений судом до 14 серпня 2024 року. Після закінчення строку визначеного судом на подачу заяв по суті представник позивача 15 серпня 2024 року подав відповідь на відзив, 28 серпня 2024 року [PERSON] подала заперечення проти відповіді на відзив. З метою забезпечення змагальності сторін та рівних прав учасників справи щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, суд вважає за можливе поновити строк на подачу зазначених заяв сторін, зважаючи на незначний строк пропуску на їх подачу. Крім того, відповідачкою подані до суду клопотання про залучення до участі у справі державного виконавця, витребування доказів, зокрема і тесту на проходження ДНК дитини [PERSON] , [INFO] . Суд відмовляє у задоволенні цих клопотань, оскільки вони не стосуються предмету даного спору. З огляду на наявність у справі довідки Пенсійного фонду України форми ОК-7 [PERSON] , яка містить відомості про його доходи за 2014 року до І кварталу 2024 року, суд у клопотанні відповідачки про витребування доказів про доходи [PERSON] відмовляє. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд дослідивши та оцінивши письмові докази у справі у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні, встановив такі фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. Між сторонами виникли спірні правовідносини пов`язані із зменшенням розміру аліментів, визначених за рішенням суду. Суд встановив, що [PERSON] та [PERSON] є батьками [PERSON] , [INFO] . Броварський міськрайонний суд Київської області 05 вересня 2023 року у справі № 361/7168/23 видав судовий наказ про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] аліменти на утримання дочки [PERSON] , [INFO] , у розмірі 1/4 заробітку (доходу) платника аліментів щомісячно, але не менше ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 23 серпня 2023 року та до досягнення дитиною повноліття. [PERSON] та [PERSON] 02 квітня 2024 року зареєстрували шлюб у Дарницькому відділі державної реєстрації актів цивільного стану у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис № 297. [PERSON] та [PERSON] є батьками [PERSON] , [INFO] . Згідно з даних довідки Пенсійного фонду України ОК-7 [PERSON] у січні 2024 року отримав дохід у розмірі - 58 212,67 грн, у лютому 2024 - 70 985,03 грн, у березні 2024 року - 68 727 грн. [PERSON] на підставі договору від 14 квітня 2023 року орендує квартиру [ADDRESS] . Орендна плата становить 7 000 грн на місяць (а. с. 80, 81). Як вбачається із копії наказу управління з питань комунальної власності та житла Броварської міської ради Броварського району Київської області, довідки про місце проживання від 06 червня 2024 року № 11, довідки про реєстрацію місця проживання особи від 26 листопада 2019 року № 4129, довідки від 21 серпня 2023 року № 3250-5002916467 [PERSON] є внутрішньо переміщеною особою, проживає разом з донькою - [PERSON] , [INFO] , за адресою: [ADDRESS] (а. с. 31, 49-52). Квартиру у якій проживає з донькою орендує на підставі договору оренди від 31 березня 2023 року, сплачує орендну плату у розмірі 6 500 грн на місяць та комунальні платежі (а. с. 24-30). [PERSON] має сторінку @psy.yelyzaveta.basova, є автором матеріалу «Авторська програма для психологів дошкільнят з превентивного виховання» (а. с. 82-84). Згідно з даних довідки Пенсійного фонду України ОК-7 [PERSON] у січні 2024 року отримала дохід у розмірі - 7 100 грн, у лютому 2024 року - 9 457,25 грн, у березні 2024 року - 11 600,21 грн, у квітні 2024 року - 12 500,21 грн, у травні 2024 року - 12 500,21 грн, у червні - 12 500,21 грн. Відповідно до розрахунку головного державного виконавця Броварського відділу Державної виконавчої служби у Броварському районі Київської області Сірош А.В. станом на 04 квітня 2024 року заборгованість [PERSON] згідно з виконавчим листом від 18 жовтня 2023 року № 361/7168/23 становить 14 254,27 грн (а. с. 34, 35). [PERSON] надала суду власні розрахунки та копії квитанцій щодо витрат на дитину за 2023-2024 роки (а. с. 36-48). У відповідь на заяву [PERSON] про отримання довідки про доходи [PERSON] компанія HALO TRUST Ukraine повідомила, що відповідно до ст. 31 Закону України «Про оплату праці» роботодавець має права надавати відомості про дохід співробітника тільки йому особисто за згодою чи на вимогу працівника (а. с. 93, 94). Відповідно до ч. 2 ст. 51 Конституції України, ст. 180 Сімейного кодексу України (далі - СК України), батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. З огляду на ч. 8 ст. 7 СК України регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим врахуванням інтересів дитини. За змістом ст. 18 Конвенції про захист прав дитини, суд повинен докласти всіх можливих зусиль для того, щоб забезпечити визнання принципу загальної та однакової відповідальності обох батьків за виховання і розвиток дитини. Батьки несуть основну відповідальність за виховання та розвиток дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування. Згідно з ч. 1 ст. 12 Закону України «Про охорону дитинства» на кожного з батьків покладається однакова відповідальність за виховання, навчання і розвиток дитини. Згідно зі ст. 141 Сімейного кодексу України (далі - СК України) мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини. Відповідно до ст. ст. 150, 180 СК України батьки зобов`язані піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток, забезпечити здобуття дитиною повної загальної середньої освіти, матеріально утримувати дитину до повноліття. Таким чином, обов`язок утримувати дитину є рівною мірою обов`язком як матері, так і батька. Згідно з положеннями статті 181 СК України способи виконання батьками обов`язку утримувати дитину визначаються за домовленістю між ними. За домовленістю між батьками дитини той із них, хто проживає окремо від дитини, може брати участь у її утриманні в грошовій і (або) натуральній формі. За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі (ч. 3 ст. 181 СК України). З огляду на ч. 1 ст. 192 СК України встановлено, що розмір аліментів, визначений за рішенням суду або за домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим кодексом. Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Так, у постанові від 15 вересня 2021 року у справі № 364/1139/19 Верховний Суд дійшов висновку, що враховуючи зміст статей 181, 192 СК України, розмір аліментів, визначений рішенням суду, не вважається незмінним. Отже, у зв`язку із значним покращенням матеріального становища платника аліментів один із батьків дитини може подати до суду заяву про збільшення розміру аліментів. Значне погіршення матеріального становища платника аліментів може бути підставою для його вимоги про зменшення розміру аліментів. У постанові Верховного Суду від 16 вересня 2020 року у справі № 565/2071/19 міститися висновок про те, що зміна сімейного стану позивача, а саме народження дитини, не є безумовною підставою для зміни розміру аліментів. Крім того, батьки не мають компенсувати зменшення розміру аліментів за рахунок збільшення утримання однієї дитини порівняно з іншою. Верховний Суд у постанові від 03 липня 2024 року у справі № 552/2073/23 дійшов висновку про те, що ст. 192 СК України передбачено можливість зміни раніше встановленого розміру аліментів за наявності доведених у судовому порядку підстав, а саме: зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Зменшення розміру аліментів у зв`язку з тим, що позивач має на утриманні дитину, яка народилась в іншому шлюбі, та дружину, яка перебуває у декретній відпустці, без доведення погіршення його майнового становища, не буде спрямовано на належне забезпечення дитини від першого шлюбу та суперечитиме її інтересам. Згідно із ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. (ч. 3, 4 ст. 12 ЦПК України) Згідно частин 1, 5, 6, 7 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Обґрунтування наявності обставин повинні здійснюватися за допомогою належних, допустимих і достовірних доказів, а не припущень, що й буде відповідати встановленому статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод принципу справедливості розгляду справи судом. Звертаючись до суду з позовом про зменшення розміру аліментів визначених за судовим рішенням на утримання доньки [PERSON] , [INFO] , [PERSON] як підставу цього позову зазначив народження дитини - [PERSON] , [INFO] , у іншому шлюбі. Під час судового розгляду позивачем не доведено належними та допустимими доказами, крім зміни сімейного стану, що полягає у народженні дитини в іншому шлюбі, обставин зміни його майнового стану. Крім того, із даних довідки Пенсійного фонду України ОК-7 вбачається, що з часу постановлення Броварським міськрайонним судом Київської області судового наказу у справі у справі № 361/7168/23, майновий стан позивача не змінився, не зменшився, а навіть незначно покращився. Відтак, позивачем не доведено підстав позову про зменшення розміру аліментів на утримання доньки [PERSON] , [INFO] . Доводи викладені у відзиві на позовну заяву, запереченнях на відповідь на відзив [PERSON] щодо недоведеності позивачем вимог позову є обґрунтованими. Суд вважає неприйнятними посилання представника позивача у відповіді на відзив про те, що [PERSON] має стабільний дохід, не перебуває у скрутному матеріальному становищі, що свідчить про повноцінну можливість утримання спільної з позивачем дитини, оскільки відповідно до Конституції України, СК України на обох з батьків покладається однаковий обов`язок щодо утримання своїх дітей, незалежно від того, чи перебувають чоловік та жінка у шлюбі, або ж шлюб між ними є розірваним. Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову.

Outcome: dismissed