Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-07 00:00:00

[PERSON] звернувся в суд з позовом до [PERSON] про припинення її права на частку у спільному майні, а саме права власності на 1/5 частину житлового будинку [ADDRESS] , житловою площею 28 кв.м, стягнувши на її користь компенсацію її вартості в сумі 234\~584 грн., що внесені на депозитний рахунок суду та визнання за ним права власності на 1/5 частину зазначеного. В обґрунтування заявлених вимог позивач [PERSON] вказав, що він є власником 4/5 частини житлового будинку [ADDRESS] . Власником іншої 1/5 частини спірного будинку є відповідачка [PERSON] , яка у ньому ніколи не проживала, остання своєю часткою у будинку не опікується, що призводить до її руйнування. Це негативно впливає на ту частину житлового будинку, якою володіє позивач, тому він має бажання викупити у відповідачки належну їй частку у будинку, але в поза судовому порядку зробити це неможливо, оскільки місце перебування відповідачки невідоме, крім цього зазначив, що частка відповідачки у житловому будинку є незначною та внаслідок її руйнування не може бути виділеною, тому, на переконання позивача, право власності відповідачки на цю частку може бути припинене. Просив позов задовольнити. Представник позивача [PERSON] у заяві від 01.08.2024 позов підтримала просила про розгляд справи за її відсутності та за відсутності її довірителя. Відповідачка [PERSON] в судове засідання не з`явилася, була належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи, у тому числі, в порядку ст. 128 ЦПК України, через публікацію оголошення на веб-сайті судової влади України. На сайті «Судова влада України»: Городоцький районний суд Львівської області у розділі «громадянам», в якому є список справ призначених до розгляду, було розміщено інформацію про час та дату усіх судових засідань у цій справі. У судове засідання учасники судового процесу не з`явились, хоча належним чином повідомлялись про дату, час та місце судового засідання, а тому суд з урахування поданої позивачкою заяви, вирішив здійснювати розгляд заяви у їхній відсутності. Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України\~фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось. Відповідно до ст.\~128\~ЦПК України судова повістка разом із розпискою, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається поштою рекомендованим листом із повідомленням або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншою особою, яка бере участь у справі. Згідно ч. 1 ст. 280 ЦПК України\~у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки або якщо зазначені ним причини визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення. Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (п. 35 рішення від 07.07.1989 року Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії» (Alimentaria Sanders S.A. v. Spain). Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66-69 рішення Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі «Смірнова проти України»). Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що на зацікавлену сторону покладається обов`язок проявляти належну увагу в захисті своїх інтересів та вживати необхідних заходів, щоб ознайомитись із подіями процесу (див. серед іншого «Гуржій проти України», заява №\~326/3, 01 квітня 2008 року, «Олександр Шевченко проти України», №\~8771/02, §27, 26 квітня 2007 року). Поряд з цим, Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово наголошував, що національні суди мають організовувати судові провадження таким чином, щоб забезпечити їх ефективність та відсутність затримок (див. рішення ЄСПЛ від 02 грудня 2010 року у справі «Шульга проти України» №\~16652/04). За таких обставин суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи на підставі наявних у справі доказів, за відсутності заперечень позивача, що відповідає вимогам ст. 280 ЦПК України. Вивчивши матеріали справи, з`ясувавши її дійсні обставини, оцінивши докази в їх сукупності, оглянувши заяви сторін, суд прийшов до наступного висновку. Відповідно до ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до ч. 1 ст.\~4\~ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч. 1 ст.\~81\~ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Відповідно до ч. 4 ст. 82\~ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Із змісту заяви, із матеріалів справи, оглянутої в суді цивільної справи №\~441/1968/23 за позовом [PERSON] до Городоцької міської ради Львівської області, [PERSON] про зміну часток у праві спільної часткової власності убачається, що позивачу [PERSON] на підставі договору дарування за реєстровим №\~237 від 02.07.2016, укладеним між ним та його матір`ю [PERSON] належало право власності на 1/2 частину житлового будинку [ADDRESS] . Листом №\~02.14/1769 від 28.10.2009 виконавчий комітет Городоцької міської ради Львівської області інформував [PERSON] , що після проведення обстеження технічного стану житлового будинку [ADDRESS] встановлено, що такий є у спільній власності з громадянкою [PERSON] , яка на своїй половині не проживає протягом тривалого часу. Частина будинку не опалюється, відсутня відмостка та система водовідведення, що є причиною сирості в будинку. Покрівля - черепична, в задовільному стані: конструкції даху частково пошкоджені, окремі елементи потребують заміни так як можуть призвести до місцевого руйнування покрівлі. Рішенням виконавчого комітету Городоцької міської ради Львівської області №\~117 від 29.05.2015 [PERSON] (на той час співвласнику) було надано дозвіл на реконструкцію будинку з добудовою та влаштування мансардного поверху на [ADDRESS] . Згідно даних Технічного паспорта на садибний житловий будинок [ADDRESS] , виготовленого КП «Городоцьке РБТІ» станом на вересень 2015, будинок 1957 року забудови, загальною площею 64,\~4 кв.м, житловою 41,\~8 кв.м, складається з трьох житлових кімнат. Згідно Технічних висновків про стан житлового будинку [ADDRESS] , складеними Державним науково-дослідним та проектно-вишукувальним інститутом «НДІ ПРОЕКТРЕКОНСТРУКЦІЯ» в 2016, загальний знос будівлі становить 37,\~33 %, стан несучих конструкцій елементів незадовільний, а не несучих - задовільний. Елементи будівлі в цілому придатні для експлуатації, але потребують ремонту, який найдоцільніший на цій стадії. Рішенням виконавчого комітету Городоцької міської ради Львівської області №\~223 від 19.07.2016 [PERSON] надано дозвіл на реконструкцію будинку з добудовою та влаштуванням мансардного поверху на [ADDRESS] . 03.02.2023 [PERSON] отримав Декларацію про готовність до експлуатації об`єкта з незначними наслідками, згідно з даними якої [PERSON] провів реконструкцію житлового будинку [ADDRESS] з добудовою та влаштуванням мансардного поверху, в результаті якої площа будинку збільшилася до 168,\~7 кв м, житлова до 109,\~2 кв.м, кількість житлових кімнат 6, об`єкт слід вважати закінченим будівництвом, готовим до експлуатації. Згідно даних Технічного паспорта на садибний житловий будинок [ADDRESS] , виготовленого ФОП [PERSON] станом на січень 2023, будинок 1957 (2018) року забудови, загальною площею 168,\~7 кв.м, житловою 109,\~2 кв.м, складається з двох коридорів, кухні, семи кімнат, кладової, санвузла, гардеробної. Як встановлено Висновком інженерно-технічного дослідження від 07.02.2023, складеного ФОП [PERSON] , після проведення реконструкції будинку [ADDRESS] частка [PERSON] становить 111,\~1 кв.м. (80%), частка [PERSON] становить 28 кв.м (20%), вартість частки [PERSON] становить 904\~130 грн. 00 коп., вартість частки [PERSON] становить 175\~279 грн. 00 коп., після проведеної реконструкції частки по вартості спірного житлового будинку наступні: [PERSON] - 84%, [PERSON] 16%. Рішенням Городоцького районного суду Львівської області від 15.11.2023 позов [PERSON] задоволено частково. Змінено розмір ідеальних часток співвласників будинку [ADDRESS] , визнавши за позивачем право власності на 4/5 ідеальні частки зазначеного житлового будинку, а за [PERSON] право власності на 1/5 ідеальну частку. Згідно п. 1 ч. 1 ст. 365 ЦК України право особи на частку у спільному майні може бути припинене за рішенням суду на підставі позову інших співвласників, якщо: 1) частка є незначною і не може бути виділена в натурі; 2) річ є неподільною; 3) спільне володіння і користування майном є неможливим; 4) таке припинення не завдасть істотної шкоди інтересам співвласника та членам його сім`ї. Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 365 ЦК України суд постановляє рішення про припинення права особи на частку у спільному майні за умови попереднього внесення позивачем вартості цієї частки на депозитний рахунок суду. Як убачається із Акта від 20.06.2024 Городоцької міської ради Львівської області, заяви [PERSON] від 28.06.2024, копії газети «Голос ратуші», відповідачка [PERSON] у будинку [ADDRESS] не проживає і ніколи не проживала, своє часткою у будинку не опікується, її місце перебування не відоме. Згідно платіжної інструкції №\~1626482769414 від 27.06.2024 позивачем [PERSON] на депозитний рахунок UA598201720355219002000000757 Державна казначейська служба України м. Київ внесено грошові кошти в сумі 234\~584 грн., що згідно висновку №\~06-23 додаткового інженерно-технічного дослідження складеного ФОП [PERSON] фактично дорівнює вартості 1/5 частини спірного житлового будинку, що належить відповідачці [PERSON] . Враховуючи наведене, а також те, що виділення в натурі 1/5 частини спірного житлового будинку, яка належить [PERSON] не можливе, відповідачка тривалий час не проживає в спірному будинку, що виключає сумніви у відсутності у неї іншого житла, а спільне володіння викликає труднощі для позивача та ним попередньо внесена компенсація вартості цієї частки, суд приходить до висновку, що позов є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Outcome: approved