Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-02 00:00:00

Представник позивача звернулася до суду з вищевказаним позовом, який в ході судового розгляду справи уточнила. В обґрунтування заявлених вимог вказала, що 14.07.2007 року між позивачем [PERSON] та відповідачем [PERSON] був укладений шлюб, який зареєстрований у Федорівській сільській раді Глобинського району Полтавської області, актовий запис №3. Дошлюбне прізвище відповідачки - [PERSON] . Рішенням Глобинського районного суду Полтавської області від 26.09.2014 року розірвано шлюб між [PERSON] та [PERSON] . Також вказала, що у шлюбі позивача та відповідача народилися діти донька [PERSON] , [INFO] та донька [PERSON] , [INFO] . За час проживання у шлюбі відповідач повідомляла позивача, що діти не від нього і вона йому зраджувала, однак позивач виховував дітей як своїх, так, як з народження дітей не знав, що він не є батьком цих дітей. Надалі сім`я розпалася, відповідач почала проживати з іншим чоловіком та подала позов про стягнення з нього аліментів, знаючи, що він не батько дітей. Враховуючи викладені обставини, позивач і змушений був звернутися до суду з даним позовом, де прохає виключити відомості про нього, як про батька дітей [PERSON] , [INFO] та донька [PERSON] , [INFO] . У судове засідання представник позивача та позивач не з`явилися, в наданій заяві прохали розглядати справу за їх відсутності, позовні вимоги підтримали у повному обсязі. Відповідач та її представник в судове засідання не з`явилися, належним чином повідомлені про час та місце судового розгляду справи, в наданій заяві прохали розглядати справу за їх відсутності, позовні вимоги визнали частково. Третя особа в судове засідання не з`явилася, подала до суду заяви в якій просила справу розглядати за її відсутності та вказала, що при винесенні рішення покладається на розсуд суду. Згідно ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, всебічно, повно, об`єктивно оцінивши надані докази та давши їм належну оцінку, суд встановив наступне. Як встановлено судом, позивач [PERSON] та відповідач [PERSON] перебували у зареєстрованому шлюбі, який рішенням Глобинського районного суду Полтавської області від 26.09.2014 року розірвано (а.с.8). Як вбачається із свідоцтва про народження [PERSON] ,\~ [INFO] \~та [PERSON] ,\~ [INFO] ,їх батьками є [PERSON] та [PERSON] (а.с.17-18). Згідно постанови про відкриття виконавчого провадження ВП№59799275 від 15.08.2019 року відкрито виконавче провадження з виконання судового наказу №527/518/19 виданого 09.07.2019 року про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] аліменти на утримання дітей [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] (а.с.14-16). Відповідно до\~висновку експерта\~№СЕ-19/117-24/10217-БД\~від 15.07.2024\~року за\~результатами судової\~молекулярно-генетичної\~експертизи,\~вказано,\~що біологічне\~батьківство[PERSON] відносно [PERSON] ,\~ [INFO] ,\~виключається;\~біологічне батьківство[PERSON] \~відносно [PERSON] , [INFO] складає ймовірність батьківства 99,9999% (а.с.125-128). Надаючи правову оцінку викладеним обставинам, суд зазначає наступне. Відповідно до ст.ст.\~2,\~12 ЦПК України\~цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Згідно з ч. 1\~ст. 76 ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч. 1\~ст. 77 ЦПК). Згідно зі ст. 80 ЦПК України\~достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.\~Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Відповідно до ч. 1 ст. 89 ЦПК України\~суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.\~Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Відповідно до\~ст.263 ЦПК України\~рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим. Обґрунтованим є рішення ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі мають рівні права щодо надання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Згідно\~ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд сприяє всебічному і повному з`ясуванню обставин справи. Пунктом 11 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» від 15 травня 2006 року №3 встановлено, що Судам слід ураховувати, що відповідно до ст. 136 СК оспорювання батьківства можливе тільки після реєстрації народження дитини і до досягнення нею повноліття, а в разі її смерті не допускається. Оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст. 136 СК), - шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини, а також жінка, котра народила дитину в шлюбі (ст. 138 СК), - звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини. Особа,\~яка в\~момент реєстрації\~її батьком\~дитини знала,\~що не\~є таким,\~а також\~особа,\~котра дала\~згоду на\~штучне запліднення\~своєї дружини,\~не мають\~права оспорювати\~батьківство. Для вимог чоловіка про виключення відомостей про нього як батька з актового запису про народження дитини позовної давності не встановлено, а для вимог жінки про виключення з цього запису відомостей про її чоловіка як батька позовна давність становить один рік і її перебіг починається з дня реєстрації дитини. За правилами ст. 134 Сімейного Кодексу України, на підставі рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до Книги реєстрації народжень та видає нове Свідоцтво про народження. Відповідно до п.п. 20 п. 1 Розділу III Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18.10.2000 року № 52/5, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства, чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану. Згідно з п. 2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, що затверджені наказом Міністерства юстиції України від 12.01.2011 № 96/5, підставою для внесення змін в актовий запис цивільного стану є, зокрема, рішення суду про виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження. У пункті 1.7 цих Правил передбачено, що зміни до актового запису цивільного стану вносяться відділом державної реєстрації актів цивільного стану за місцем зберігання відповідного актового запису. Згідно зі ст. 134 СК України на підставі рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до актового запису про народження, складеного органами державної реєстрації актів цивільного стану України, та видає нове Свідоцтво про народження. Отже, сімейне законодавство України не визначає будь-яких особливостей щодо предмета доказування у даній категорії справ. Доказами у такій справі можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, а також інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, показань свідків, письмових або речових доказів, висновків експертів. Тобто при вирішенні спору про оспорювання батьківства мають враховуватись усі передбачені законом докази в їх сукупності. При розгляді даної справи судом встановлено, що позивач [PERSON] та відповідач [PERSON] перебували у зареєстрованому шлюбу, у якому народилися діти [PERSON] та [PERSON] . Ураховуючи вищенаведені обставини, з огляду на те, що факт батьківства [PERSON] відносно дитини [PERSON] під час розгляду справи встановлений сукупністю зібраних у справі доказів, та те, що факт батьківства [PERSON] відносно дитини [PERSON] не підтверджується, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає частковому задоволенню.

Outcome: partial