Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-02 00:00:00

У вересні 2022 року Акціонерне товариство Комерційний банк «Приватбанк»\~ (далі АТ КБ «Приватбанк») звернулося до Ужгородського міськрайонного суду з позовною заявою до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором. Мотивуючи свої\~позовні\~вимоги,\~позивач\~вказує\~на те,\~що\~ [PERSON] звернулася\~до\~ АТ\~КБ\~ «Приватбанк»\~з\~метою\~отримання\~банківських\~послуг,\~у\~зв`язку \~з\~чим\~ підписала\~заяву\~ б/н\~від\~ 06.07.2012 року. \~Вказує на те, що Відповідач\~при\~підписанні\~анкети-заяви\~підтвердила\~свою\~згоду\~на\~те,\~ що підписана\~ заява,\~разом з\~«Умовами\~та\~правилами\~надання\~ банківських\~послуг»,\~«Тарифами»,\~ які викладено на\~ банківському\~сайті www.privatbank.ua, складають\~між\~ нею\~та\~банком договір\~про надання банківських послуг,\~що\~ підтверджується\~ її\~підписом\~ у заяві.\~ Заявою\~відповідача підтверджується\~той\~факт,\~ що\~вона\~була\~повністю\~ проінформована\~про \~умови\~кредитування\~в\~АТ\~КБ\~ «Приватбанк»,\~які\~були\~надані\~їй\~ для ознайомлення в\~письмовій\~формі.\~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Отже,\~підписавши\~заяву\~між\~сторонами\~був\~укладений\~ Договір\~про\~надання\~банківських\~послуг. На\~підставі\~договору\~надання\~банківських\~послуг\~відповідачу\~було\~відкрито\~кредитний\~рахунок \~із\~ початковим\~кредитним\~лімітом\~,\~та\~ було\~ надано\~у\~ користування\~ кредитну\~ картку.\~ У подальшому розмір кредитного ліміту збільшився до 21 000,00 грн., що підтверджується Довідкою про зміну умов кредитування та обслуговування картрахунку. Підписавши заяву, між сторонами, у відповідності до\~ст. 634 ЦК України, був укладений договір про надання банківських послуг, який за своєю правовою природою є змішаним договором і містить в собі, зокрема умови договору банківського рахунку та кредитного договору. При встановленні та зміні кредитного ліміту Банк керувався п. 2.1.2.3., 2.1.2.4 договору, на підставі якого позичальник при укладенні цього Договору дав свою згоду щодо прийняття будь-якого розміру кредитного ліміту та його зміну за ініціативою та рішенням Банку. Позивач свої зобов`язання за договором виконав у повному обсязі, надав відповідачу можливість розпоряджатися кредитними коштами. Позивач зазначає, що [INFO] позичальник [PERSON] померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть від 22.02.2021 року. Вказує, що спадкоємці мали право подати заяву про прийняття або про відмову від спадщини у строк з 20.02.2021 року по 20.08.2021 року. Спадкоємцем, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини є [PERSON] , вказана обставина підтверджується копіями паспортів позичальника та відповідача, де в якості адреси реєстрації зазначена: [ADDRESS] . Позивачем 19.11.2021 року була направлена претензія кредитора до Першої Ужгородської державної нотаріальної контори. 05.12.2021 року було отримано відповідь про те, що спадкоємці померлої [PERSON] із заявам про прийняття чи відмову від прийняття спадщини до нотаріальної контори не звертались та спадкова справа після смерті спадкодавця була заведена на підставі претензії АТ КБ «ПРИВАТБАНК». Зазначає, що відповідач прийняв спадщину, до складу якої входять, у тому числі, кредитні зобов`язання померлого позичальника, спадкування обов`язків відбулося відповідно до ч. 3\~ст. 1268 ЦК України, так як відповідач не відмовився від спадщини у передбачені цивільним законодавством строки, а саме 6 місяців від дня відкриття спадщини. 16.12.2021 року до спадкоємців позичальника було направлено лист-претензію, згідно якої позивач пред`явив свої вимоги, але ніяких дій не було виконано. Позивач зазначає, що станом на дату смерті заборгованість позичальника перед банком за кредитним договором № б/н від 06.07.2012 року становить 17\~200,84 грн., яка складається з наступного: 17200,84 грн.\~заборгованість за тілом кредиту; 0,00 грн.\~заборгованість за поточним тілом кредиту, 17200,84 грн. заборгованість за простроченим тілом кредиту; 0,00 грн. заборгованість за нарахованими відсотками; 0,00 грн.- заборгованість за простроченими відсотками; 0,00 грн. заборгованість за відсотками нарахованими на прострочений кредит згідно ст. 625; 0,00 грн нарахована пеня; 0,00 грн. нарахована комісія, яку\~АТ КБ «ПРИВАТБАНК» просило\~стягнути\~на його\~користь із\~відповідача [PERSON] . \~Виклад позицій сторін по справі: В судовому засідання представник позивача позовні вимоги підтримав з підстав викладених у позовній заяві, просив суд їх задовольнити. Зазначив, що відповідач є спадкоємцем, який прийняв спадщину, до складу якої входять, в тому числі, кредитні зобов`язання померлого позичальника. Спадкування відбулося у відповідності до ч. 3\~ст. 1268 ЦК України,\~адже відповідач не відмовився від спадщини у передбачені законодавством строки. Відповідач [PERSON] у судове засідання повторно не з`явився, хоча про час та місце розгляду справи неодноразово був повідомлений у встановленому законом порядку, за зареєстрованим місцем проживання у відповідності до ч.ч.6,7\~ст. 128 ЦПК України, клопотань про відкладення розгляду справи та письмового відзиву до суду не надходило. Відповідач [PERSON] про час та місце розгляду справи був повідомлений у встановленому законом порядку, що стверджується\~рекомендованими \~\~ повідомленнями які повернулися на адресу суду з відміткою Укрпошти «за закінченням терміну зберігання» за\~ №8800020347720, №0600239094578, №8800020759360, №0600254131927, №0600263387160 та №0600272744790. Окрім того слід зазначити, що інформація про дату і час розгляду справи наявна на сайті Судова влада. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.4\~ ст.12\~ ЦПК\~ України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.4\~ ст.223\~ ЦПК\~ України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). \~ \~ \~ \~ \~Суд\~вважає\~за\~необхідне\~звернути\~увагу\~на\~тому,\~що\~застосовуючи\~відповідно\~до\~ ч.\~4\~\~ст.\~10 \~Цивільно-\~процесуального\~кодексу\~України, \~ст.\~17\~Закону\~України \~"Про\~ виконання\~ рішень\~ та\~ застосування\~практики \~Європейського \~суду\~з\~ прав\~людини"\~при\~розгляді справи \~ч.\~1\~ст.\~6 Конвенції про\~захист\~прав \~людини\~ і\~основоположних\~ свобод,\~право\~ особи\~ на \~справедливий\~і публічний\~ розгляд\~ його\~справи\~ упродовж\~ розумного\~ строку\~ кореспондується\~з\~обов`язком\~ добросовісно\~ користуватися наданими\~ законом\~ процесуальними\~ правами, \~утримуватись\~від\~ дій,\~ що \~ зумовлюють затягування\~ судового\~ процесу,\~та\~ вживати\~надані\~ процесуальним \~законом\~ заходи \~для\~ скорочення\~ періоду\~ судового\~провадження \~(п.\~35\~рішення\~від\~ 07.07.1989\~р.\~ Європейського \~ суду\~з\~ прав\~людини\~у \~справі\~ "Юніон \~Еліментарія\~ Сандерс\~проти\~ Іспанії"\~ (Alimentaria\~ Sanders\~S.A.\~ v.\~Spain).\~Обов`язок \~швидкого \~здійснення\~ правосуддя\~ покладається,\~в першу\~чергу,\~ на\~відповідні\~ державні \~судові\~органи.\~ Розумність\~ тривалості\~ судового провадження\~ оцінюється\~в\~ залежності\~ від\~обставин\~справи\~ та\~з\~ огляду\~ на\~ складність справи,\~ поведінки\~ сторін,\~ предмету\~ спору.\~ Нездатність\~ суду\~ефективно\~ протидіяти\~ недобросовісно\~ створюваним\~ учасниками справи \~перепонам\~ для\~ руху\~справи\~ є\~ порушенням\~ ч.\~1\~ст.\~6\~ даної\~ Конвенції \~(§\~66\~-\~69\~\~рішення\~ Європейського\~ суду \~з\~прав\~ людини \~від\~ 08.11.2005р. \~ у\~справі\~ "Смірнова\~проти\~України"). Зважаючи на викладене, суд розглянув справу у відсутності відповідача, який був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, докази поважності причин неявки не надав, мав можливість подати відзив на позовну заяву, проте не скористався наданим йому процесуальним правом. Відповідно до ч.4\~ ст.223\~ ЦПК\~ України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ У відповідності до ч. 2 ст.\~247\~ЦПК\~України у зв`язку з розглядом справи за відсутності сторін фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Заяви, клопотання сторін: 19.03.2024 року представником позивача подано до суду заяву про розгляд клопотання про витребування доказів без їх участі. 15.04.2024 року з Відділу реєстрації місця проживання Ужгородської міської ради надійшли витребовувані судом відомості. 26.06.2024 року з Першої Ужгородської державної нотаріальної контори надійшла копія спадкової справи. В ході\~розгляду справи\~проведені наступні\~процесуальні дії: 18.01.2023\~року\~ ухвалою Ужгородського міськрайонного суду відкрито провадження по справі №308/12022/22 та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження. 19.03.2024 року\~ ухвалою Ужгородського міськрайонного суду було витребувано докази по справі №308/12022/22. Заслухавши вступне слова представника позивача, вивчивши та перевіривши в судовому засіданні матеріали справи, з`ясувавши обставини,\~ якими\~\~сторони обґрунтовують\~\~свої вимоги,\~\~правовідносини сторін, що випливають \~\~з таких обставин,\~\~ перевіривши їх\~\~доводи\~\~наявними\~\~в справі\~\~ доказами,\~ надавши\~\~їм правову оцінку, суд вважає, що в задоволенні позовних вимог необхідно відмовити, з наступних підстав. Згідно ст. ст. 13,\~81 ЦПК\~України суд розглядає справи в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог чи заперечень. Згідно\~\~ч.ч.\~1-4\~ст.\~12\~ЦПК\~України\~цивільне\~ судочинство\~ здійснюється на\~засадах змагальності\~ сторін.\~Учасники\~справи\~мають\~рівні\~права\~щодо \~здійснення\~ всіх\~процесуальних \~прав та\~обов`язків,\~ передбачених\~законом.\~ Кожна\~сторона \~повинна\~довести\~ обставини, які\~ мають\~ значення\~для\~ справи\~і\~на\~які\~ вона\~ посилається\~як\~на\~підставу\~ своїх\~ вимог\~або\~ ,\~крім\~ випадків,\~ встановлених \~цим\~ Кодексом.\~ Кожна\~сторона\~ несе\~ ризик\~ настання\~ наслідків, пов`язаних \~із\~ вчиненням\~чи\~невчиненням\~ нею\~ процесуальних дій. \~Фактичні обставини справи: Судом встановлено, що 06.07.2012 року [PERSON] звернулася до АТ КБ «ПРИВАТБАНК», з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписала анкету-заяву № б/н про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у ПриватБанку. Своїм підписом в анкеті-заяві [PERSON] підтвердила свою згоду на те, що підписана ним заява разом з Пам`яткою клієнта, Умовами та правилами надання банківських послуг, а також Тарифами складає між ним та Банком договір про надання банківських послуг, примірник якого він отримав шляхом самостійного роздрукування. Вона ознайомилась із договором про надання банківських послуг до його укладення і згодна з його умовами, а також зобов`язується виконувати вимоги Умов і Правил надання банківських послуг, а також ознайомлюватися з їх змінами на сайті АТ КБ «ПРИВАТБАНКУ». Водночас, в даній анкеті-заяві відсутні відомості щодо істотних умов кредитного договору, а саме, що сторони обумовили у письмовому вигляді ціну договору, яка встановлена у формі сплати відсотків. Отже, вказаною\~анкетою заявою доводиться факт звернення\~ [PERSON] до Банку\~за\~отриманням банківських послуг. Як зазначає позивач, [PERSON] порушувала терміни погашення кредиту і сплати відсотків за користування кредитом. Враховуючи, що відповідач не виконала належним чином своїх зобов`язань за кредитним договором, позивач вважає, що у неї виникла заборгованість перед позивачем, яка станом на 20 лютого 2021 року перед позивачем становить 17\~200,84 грн., яка складається з наступного: 17200,84 грн.\~заборгованість за тілом кредиту; 0,00 грн.\~заборгованість за поточним тілом кредиту, 17200,84 грн. заборгованість за простроченим тілом кредиту; 0,00 грн. заборгованість за нарахованими відсотками; 0,00 грн.- заборгованість за простроченими відсотками; 0,00 грн. заборгованість за відсотками нарахованими на прострочений кредит згідно ст. 625; 0,00 грн нарахована пеня; 0,00 грн. нарахована комісія. Судом встановлено, що [PERSON] , [INFO] померла [INFO] в м. Ужгород, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 22.02.2021 року, копія якого долучена до матеріалів справи. Судом встановлено, що листом №SAMDN50000065645637 від 16.11.2021 року АТ КБ «ПРИВАТБАНК» звернувся до Першої Ужгородської державної нотаріальної контори з претензією кредитора в порядку ст. 1281 ЦК України щодо боржника [PERSON] . Судом встановлено, що листом №SAMDN50000065645637 від 08.12.2021 року АТ КБ «ПРИВАТБАНК» звернувся до відповідача [PERSON] з претензією кредитора щодо боржника [PERSON] . Листом № 282/01-16 від 18.06.2024 року Перша Ужгородська державна нотаріальна контора у відповідь на виконання ухвали суду від 19.03.2024 року надала копію спадкової справи заведеної після смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] . Згідно наданої Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №67453628 від 24.11.2021 року вбачається, що у Спадковому реєстрі відсутня інформація щодо наявності спадкоємців та видачі свідоцтва про право на спадщину за померлою [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] . Судом встановлено, що на момент смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , за адресою: [ADDRESS] , була зареєстрована [PERSON] , [INFO] , що підтверджується довідкою наданою Відділом реєстрації місця проживання Ужгородської міської ради, №804/03.4-06 від 08.04.2024 року. Нормативно-правове обґрунтування : Відповідно до\~ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. \~ \~ \~ \~ У\~ст.12 ЦПК України, говориться, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Відповідно до статті 1216\~ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно з частиною першою статті 1217\~ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинялися внаслідок його смерті (стаття 1218 ЦК України). Частиною третьою статтею 1223\~ЦК України передбачено, що право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Часом відкриття спадщини є день смерті особи, або день, з якого вона оголошується померлою (частина друга статті 1220 ЦК України). Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України). Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово (ч. 1ст. 1258 ЦК України). У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (ст. 1261 ЦК України). Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї (ч. 3ст. 1268 ЦК України). З витребуваної судом копії спадкової справи заведеної після смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , вбачається, що у Спадковому реєстрі відсутня інформація щодо наявності спадкоємців та видачі свідоцтва про право на спадщину за [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] . З витребуваної судом копії спадкової справи №297/2021 заведеної до майна померлої [PERSON] , [INFO] , вбачається, що спадкова справа була заведена на підставі претензії кредитора АТ КБ «ПРИВАТБАНК» від 16.11.2021 року вих. SAMDN50000065645637, що надійшла до нотаріальної контори 24.11.2021 року за вх. 754. В даній спадковій справі також наявна претензія кредитора АТ КБ «ПРИВАТБАНК» від 16.11.2021 року. Згідно з частиною першою\~статті 608 ЦК України\~зобов`язання припиняється смертю боржника, якщо воно є нерозривно пов`язане з його особою i у зв`язку з цим не може бути виконане іншою особою. Відповідно до\~статті 1281 ЦК України\~спадкоємці зобов`язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги. Кредиторові спадкодавця належить протягом шести місяців від дня, коли він дізнався або міг дізнатися про відкриття спадщини, пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину незалежно від настання строку вимоги. Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про відкриття спадщини, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину протягом одного року від настання строку вимоги. Кредитор спадкодавця, який не пред`явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені частинами другою і третьою цієї статті, позбавляється права вимоги. Згідно зі\~статтею 1282 ЦК України, спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Вимоги кредитора спадкоємці зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями та кредитором інше не встановлено. У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора накладає стягнення на майно, яке було передане спадкоємцям у натурі. Отже, спадкоємці померлого позичальника, який не виконав умови договору позики, прийнявши спадщину, в силу статей\~1281,1282 ЦК України\~зобов`язані у межах вартості спадщини задовольнити вимоги кредитора. Наведені норми законодавства свідчать, що спадкоємець відповідає перед кредитором тільки в межах своєї частки у спадщині, тобто у спадкоємця виникає зобов`язання задовольнити вимоги кредитора лише в межах майна, одержаного у спадщину. У спадкоємців боржника обов`язок перед позикодавцем (кредитором) спадкодавця виникає лише у межах, передбачених\~статтею 1282 ЦК України, тобто в межах вартості майна, одержаного у спадщину. У разі неотримання від спадкодавця у спадщину жодного майна, особа не набуває статусу спадкоємця і, як наслідок, у неї відсутній обов`язок задовольнити вимоги кредитора померлої особи. Це правило визначає загальний характер відповідальності спадкоємців за боргами спадкодавця, незалежно від виду спадкування та суб`єктів спадкового процесу й випливає із суті універсального характеру спадкового правонаступництва.Борги спадкодавця - це майнові зобов`язання, які прийняв на себе спадкодавець перед фізичними або юридичними особами - кредиторами, але смерть позбавила його можливості виконати їх. Обов`язок доказувати борги померлого покладається на самого кредитора. Кредитор, який звернувся до спадкоємців, зобов`язаний надати документи, що підтверджують його вимоги. При вирішенні спору про стягнення зі спадкоємця коштів для задоволення вимог кредитора встановленню підлягають обставини, пов`язані із з`ясуванням кола спадкоємців, належності спадкодавцю будь-якого рухомого чи нерухомого майна, вартості отриманого спадкоємцями майна та дотримання кредитором законодавчо визначеного строку пред`явлення вимоги до спадкоємців боржника. Така правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 22 січня 2020 року (справа № 306/2000/16-ц), яку суд враховує при вирішенні цієї справи. За законодавством спадкоємці, що прийняли спадщину, повинні виконати боргові зобов`язання в межах дійсної вартості майна, одержаного ними у спадщину. Вартість спадщини визначається на час відкриття спадщини. Отже, умовою відповідальності спадкоємця за боргами спадкодавця є факт прийняття спадщини. Аналогічні роз`яснення надані в абз. 2 п. 32 Постанови Пленуму Верхового Суду України «Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних правовідносин» № 5 від 30 березня 2012 року, де зазначено, що з урахуванням положення\~статті 1282 ЦК України\~спадкоємці боржника за умови прийняття спадщини є боржниками перед кредитором у межах вартості майна, одержаного у спадщину. Оскільки боржник помер, то відповідати перед кредитором на підставі статей\~1281,1282 ЦК України\~за борги спадкодавця має спадкоємець у межах вартості майна, одержаного у спадщину. Таким чином, АТ КБ «ПРИВАТБАНК», як позивач, зобов`язаний довести, що саме відповідач є спадкоємцем померлої [PERSON] , прийняв після неї спадщину та вартість майна, прийнятого спадкоємцем у спадщину. Позивач в своєму позові зазначає, що спадкоємцем у порядку, передбаченому частиною третьою\~статті 1268 ЦК України, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, є відповідач. На підтвердження даної обставини Банк посилається на копії паспортів позичальника та відповідача, де зазначено одну й ту саму адресу зареєстрованого місця проживання. Проте, позивачем не надано доказів на підтвердження факту постійного проживання відповідача з спадкодавцем на момент смерті спадкодавця за вказаною адресою. Доданий позивачем Акт фактичного проживання особи від 21.03.2021 року, складений після смерті спадкодавця [PERSON] та не підтверджує факту прийняття спадщини, тим паче, що позивачем докази цього до позовної заяви не надані. Таким чином, позивач мав би надати, але не надав докази того, що відповідач прийняв спадщину та успадкував конкретне майно у натурі, і саме на це успадковане майно судом може бути накладено стягнення, будь-яке інше майно не може бути джерелом задоволення вимог позивача. Відповідно частини першої\~статті 77 ЦПК України\~належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Відповідно\~до\~ст.\~89\~ЦПК\~України,\~ суд\~ оцінює\~докази\~ за\~своїм\~внутрішнім\~ переконанням,\~ що\~ ґрунтується\~на\~всебічному,\~повному,\~ об`єктивному\~та\~безпосередньому\~ дослідженні\~ наявних\~ у\~ справі\~доказів.\~Жоден\~доказ\~ не\~має\~ для\~суду\~наперед\~ встановленого\~ значення.\~ Суд\~ оцінює\~ належність,\~ допустимість,\~ достовірність\~ кожного\~доказу\~ окремо,\~а\~ також\~ достатність\~ і\~ взаємний\~ зв`язок\~ доказів\~ в\~їх\~сукупності. Згідно із\~ст.263 Цивільного процесуального кодексу України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Верховний суд у постанові від 02 жовтня 2019 року у справі №522/16724/16 (провадження №61-28810св18) зробив наступний правовий висновок: «обґрунтування наявності обставин повинні здійснюватися за допомогою належних, допустимих і достовірних доказів, а не припущень, що й буде відповідати встановленому статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року принципу справедливості розгляду справи судом. Сторона, яка посилається на ті чи інші обставини, знає і може навести докази, на основі яких суд може отримати достовірні відомості про них. В іншому випадку, за умови недоведеності тих чи інших обставин, суд вправі винести рішення у справі на користь протилежної сторони. Таким чином, доказування є юридичним обов`язком сторін і інших осіб, які беруть участь у справі. За своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і відповідно - правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає. Отже, тягар доведення обґрунтованості вимог пред`явленого позову за загальним правилом покладається на позивача, а доведення заперечень щодо позовних вимог покладається на відповідача». Оскільки встановлено, що відповідач до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини не звертався,\~а спадкова\~справа \~була заведена\~на підставі\~претензії кредитора\~АТ КБ\~«ПРИВАТБАНК» від\~16.11.2021\~року, відомості про наявність спадкоємців, які у встановленому законодавством порядку прийняли спадщину після спадкодавця [PERSON] та отримали у спадщину майно, в межах вартості якого може бути задоволено вимоги кредитора спадкодавця відсутні. Сам лише факт проживання за однією адресою із померлою не може свідчити про ступінь споріднення з відповідачем, відповідну чергу спадкоємництва. Крім того, позивачем не доведено наявність спадкового майна після смерті [PERSON] , а відтак, можливість визначення розміру частки відповідальності спадкоємців за боргами спадкодавця, у зв`язку з чим відсутні підстави для стягнення з відповідача боргу за кредитним договором б/н від 06.07.2012 року у розмірі 17200,84 грн. З огляду на викладені обставини, суд вважає, що вимоги позивача щодо стягнення з відповідача заборгованості, що становить 17200,84 грн. є недоведеними та не підлягають до задоволення. Європейський\~суд\~з\~прав\~людини \~вказав,\~\~що\~п.\~1\~статті\~\~6\~\~Конвенції\~ зобов`язує\~\~суди\~\~ давати обґрунтування \~\~ своїх\~рішень,\~але\~це\~не\~може\~\~ сприйматись\~як\~вимога\~ надавати\~\~ детальну відповідь на кожен \~аргумент.\~Межі\~цього\~обов`язку\~\~ можуть\~бути\~різними\~ в\~\~ залежності \~від\~ характеру\~ рішення. Крім\~ того,\~необхідно\~\~брати\~до\~\~уваги,\~\~між\~ іншим,\~\~\~\~ різноманітність\~ аргументів,\~ \~\~які\~ сторона може представити \~в \~суд,\~та\~\~відмінності,\~\~які\~\~ існують\~\~у\~\~державах-учасницях, \~\~\~з огляду\~ на\~ положення\~\~\~\~ законодавства,\~\~\~традиції,\~\~\~\~юридичні висновки,\~\~ викладення\~ та\~\~ формулювання\~\~ рішень.\~\~\~Таким\~ чином,\~ питання,\~\~чи\~\~виконав\~\~ суд\~\~свій\~\~\~ обов`язок\~\~\~щодо\~\~ подання \~\~ обґрунтування,\~\~\~\~що\~ випливає\~\~ зі\~статті\~ 6\~\~\~Конвенції,\~\~\~може\~бути\~ визначено\~\~ тільки\~ у\~\~ світлі конкретних обставин\~\~\~справи\~ (Проніна\~ проти України ,№\~63566/00,\~§\~23,\~\~ ЄСПЛ,\~\~ від\~\~18\~липня\~2006\~року).\~ \~ \~ \~ \~Щодо розподілу судових витрат \~ \~ \~ \~Частинами першою-другою\~статті 141 ЦПК України\~передбачено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Виходячи\~з\~встановлених\~вище\~обставин,\~ суд\~не\~знаходить\~підстав\~для\~ розподілу\~ судових \~витрат,\~ оскільки\~при\~відмові\~в\~задоволенні\~позовних\~вимог,\~відповідно\~ до\~ змісту\~ вимог\~ ст.\~141\~ЦПК\~України,\~ судові\~витрати\~покладаються\~на\~позивача. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed