Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-29 00:00:00

\~ \~ \~ \~13\~червня 2024\~року Товариство\~з обмеженою\~відповідальністю «Фінансова\~компанія «Довіра\~та Гарантія»\~звернулись до\~суду з\~позовом до\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] про\~стягнення заборгованості\~за кредитним\~договором.\~В обґрунтування\~позовних вимог\~зазначили,\~що\~\~22.11.2007 року між ПАТ «Сведбанк» \~(що є правонаступником АКБ «ТАС-Комерцбанк») \~та \~відповідачем [PERSON] був укладений кредитний договір за № \~0308/1107/88-500. Відповідно до умов цього договору позивач \~зобов`язується надати кредит відповідачу у розмірі 14200,00 доларів США з розрахунку 11,9% річних за користування кредитом на строк з 22.11.2007 року по 21.11.2017 рік.\~ \~\~\~\~\~\~\~\~\~ 25 травня 2012 року між ПАТ «Сведбанк» та ПАТ «Дельта Банк» було укладено договір купівлі-продажу прав вимоги, відповідно до якого в порядку, обсязі та на умовах, визначених даним договором, ПАТ «Сведбанк» передав (відступив) ПАТ «Дельта Банк» права вимоги за даним кредитним договором. \~ \~ \~ \~Виконання відповідачем [PERSON] зобов`язань за кредитним договором забезпечується порукою відповідно до укладеного Договору поруки № 0308/1107/88-500-Р-1 від 13.11.2009 р. між ПАТ «Сведбанк» (правонаступник АКБ «ТАС-Комерцбанк») \~та відповідачем [PERSON] , згідно з яким [PERSON] поручається перед банком за виконання відповідачем [PERSON] зобов`язань за кредитним договором. \~ \~ \~ \~18 січня 2019 року ПАТ «Дельта Банк» уклало з ТОВ «ФК «Довіра та Гарантія» Договір №115/К купівлі-продажу майнових прав, відповідно до якого відступлено право грошової вимоги за Кредитним договором №0308/1107/88-500 від 22.11.2007 та Іпотечним договором №0308/1107/88-500-Z-1 від 22.11.2007. \~ \~ \~ \~Рішенням Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 14 серпня 2013 року вимоги ПАТ «Дельта Банк» задоволено, стягнуто солідарно з [PERSON] та [PERSON] на користь Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» заборгованість за кредитом 83 473,06 грн., заборгованість по відсоткам 7 615,65 грн., а всього 91 088,71 грн., вирішено питання про розподіл судових витрат. \~ \~ \~ \~Ухвалою суду від 11 березня 2019 року у справі №211/2220/13-ц замінено сторону виконавчого провадження стягувача ПАТ «Дельта Банк» на його правонаступника ТОВ «ФК «Довіра та Гарантія» щодо солідарного стягнення з [PERSON] та [PERSON] на користь ПАТ «Дельта Банк» заборгованості за кредитом у сумі 83 473,06 грн., заборгованості за відсотками у сумі 7 615,65 грн. та судового збору в сумі 455,45 грн. з кожного. \~ \~ \~ \~Відповідно до змісту додатку до Договір №1115/К купівлі-продажу прав вимоги від 18.01.2019 розмір відступленої заборгованості за Кредитним Договором №0308/1107/88-500 від 22.11.2007 [PERSON] ПАТ «Дельта Банк» ТОВ «ФК «Довіра та Гарантія» станом на 18 січня 2019 року становив 430 012, 32 грн. з яких заборгованість по основній сумі кредиту становить 241 424, 04 грн., заборгованість по процентам - 99 896,64 грн., пеня - 88 691,64 грн. ТОВ «ФК «Довіра та Гарантія» зазначає, що [PERSON] та [PERSON] була направлена вимога про усунення порушень за Кредитним Договором №0308/1107/88-500 від 22.11.2007 із зазначеною сумою заборгованості, що міститься у додатку до Договору №1115/К купівлі-продажу прав вимоги від 18.01.2019 на адресу, що зазначена у його позовній заяві у справі №211/1159/23, також повідомлення про відступлення прав вимоги за Кредитним/Іпотечним/Поруки договором кожному. Окремо, слід зазначити, що ТОВ «ФК «Довіра та Гарантія» до вищезазначеного розрахунку заборгованості за Кредитним договором від себе будь-яких сум не донараховувало. \~ \~ \~ \~З урахуванням сплаченого платежу розмір заборгованості за кредитним договором складає 394031,27 грн., з яких заборгованість по основній сумі кредиту становить 241424,04 грн., заборгованість по процентам складає 99896,64 грн., пеня 52710,59 грн., яку позивач просить стягнути на свою користь, а також судові витрати. \~ \~ \~ \~Ухвалою суду від 09 липня 2024 року у\~прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження. Призначено судове засідання. \~ \~ \~ \~21 серпня 2024 року від представника відповідачів адвоката Кузьменко А.В. через систему «Електронний суд» скеровано відзив на позовну заяву. В задоволенні позову просила відмовити в повному обсязі та застосувати строк позовної давності. \~ \~ \~ \~У судове засідання сторони не з`явилися. \~ \~ \~ \~Представник позивача через систему «Електронний суд» до суду скерував заяву про розгляд справи без їх участі, на позовних вимогах наполягає. \~ \~ \~ \~Представник відповідачів адвокат Кузьменко А.В. до суду надала заяву про розгляд справи без її участі, та участі відповідачів. В задоволенні позовних вимог просила відмовити та застосувати строки позовної давності. \~ \~ \~ \~У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, у відповідності до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, судом не здійснювалося. \~ \~ \~ \~Суд, дослідивши письмові докази, приходить до наступного висновку. \~ \~ \~ \~Відповідно до частини 1\~статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. \~ \~ \~ \~Згідно частини 1, 3\~статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. \~ \~ \~ \~Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. \~ \~ \~ \~Частиною 1 статті 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. \~ \~ \~ \~Відповідно до статті 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. \~ \~ \~ \~Статтею 78 ЦПК України передбачено, що суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. \~ \~ \~ \~В силу ч.1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. \~ \~ \~ \~Як вбачається з положень ч. 1 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що 22 листопада 2007 року\~між АКБ «ТАС-Комерцбанк», правонаступником якого є ПАТ «Сведбанк», та відповідачем [PERSON] був укладений Кредитний договір за № 0308/1107/88-500. Відповідно до умов цього договору банк надав кредит відповідачу у розмірі 14 200,00 доларів США із розрахунку 11,9% річних за користування кредитом на строк з 22.11.2007 по 21.11.2017. \~ \~ \~ \~Крім того, 22 листопада 2007 року між\~АКБ «ТАС-Комерцбанк», правонаступником якого є ПАТ «Сведбанк»,\~та [PERSON] було укладено Іпотечний договір №0308/1107/88-500-Z-1. \~ \~ \~ \~У забезпечення виконання відповідачем [PERSON] своїх кредитним зобов`язань, між Банком та [PERSON] було укладено Договір поруки № 0308/1107/88-500-Р-1 від 13.11.2009, відповідно до умов якого відповідач [PERSON] поручався перед Банком з виконання [PERSON] кредитних зобов`язань. У випадку невиконання [PERSON] своїх зобов`язань перед Банком, [PERSON] та [PERSON] несуть відповідальність солідарно. \~ \~ \~ \~25 травня 2012 року між ПАТ «Сведбанк» та ПАТ «Дельта Банк» було укладено Договір купівлі-продажу прав вимоги, відповідно до якого в порядку, обсязі та на умовах, визначених даним договором, ПАТ «Сведбанк» передав (відступив) ПАТ «Дельта Банк» права вимоги за даним кредитним договором. \~ \~ \~ \~18 січня 2019 року ПАТ «Дельта Банк» уклало з ТОВ «ФК «Довіра та Гарантія» Договір №115/К купівлі-продажу майнових прав, відповідно до якого відступлено право грошової вимоги за Кредитним договором №0308/1107/88-500 від 22.11.2007 та Іпотечним договором №0308/1107/88-500-Z-1 від 22.11.2007. \~ \~ \~ \~Пунктом 3.2 кредитного договору, сторони погодили, що проценти за користування кредитом нараховуються за період з дати видачі кредиту і до моменту його повернення. \~ \~ \~ \~Пунктами 3.4, 3.7-3.9 та 6.1.4, 7.1.3 кредитного договору, сторони встановили можливість встановлення дострокового дня повернення кредиту. \~ \~ \~ \~Так, пунктами 3.8, 3.9 та 6.1.4 кредитного договору, було передбачено право кредитора змінити строк користування кредитом, а саме: сторони за взаємною згодою домовились без укладання будь-якої додаткової угоди до цього договору встановити наступний порядок змін умов до цього договору з відповідною зміною зобов`язань позичальника щодо строку виконання позичальником зобов`язань за цим договором та відповідних прав банку вимагати від позичальника виконання за цим договором при настанні наступних обставин: якщо позичальник порушує строки платежів, встановлені п. 3.3. та/або при невиконанні зобов`язань, передбачених п.п. 5.1.7, 5.1.11 цього договору та/або у випадках незгоди позичальника укласти додаткові угоди до договору при настанні обставин, передбачених п. 9.2 цього договору. \~ \~ \~ \~При порушенні умов, передбачених п. 5.1.9 цього договору, та/або у випадках, в яких чинним законодавством (у тому числі у випадках, передбачених Законом України «Про іпотеку») передбачено право дострокової вимоги виконання зобов`язань, забезпечених іпотекою та/або якщо позичальник порушує строки платежів, встановлені п. 3.1 цього договору, банк має право вимагати дострокового повернення кредиту та сплати процентів, а позичальник зобов`язаний виконати зобов`язання в порядку, передбаченому цим пунктом цього договору. \~ \~ \~ \~У 2013 році ПАТ «Дельта-Банк» звернулося до Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області з позовною заявою про дострокове стягнення заборгованості за кредитним договором у порядку\~статей 1049-1050 ЦК України. \~ \~ \~ \~Рішенням Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 14 серпня 2013 року вимоги ПАТ «Дельта Банк» задоволено, стягнуто солідарно з [PERSON] та [PERSON] на користь Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» заборгованість за кредитом 83 473,06 грн., заборгованість по відсоткам 7 615,65 грн., а всього 91 088,71 грн., вирішено питання про розподіл судових витрат. Рішення суду сторонами оскаржувалось, набрало чинності 19.11.2013. \~ \~ \~ \~07 лютого 2014 року на виконання рішення суду було виконавчий лист у справі №211/2220/3-ц. У подальшому представником ПАТ «Дельта Банк» Прокопчук О.Ю. виконавчий лист було пред`явлено до виконання до виконавчої служби. В наслідок чого були\~відкриті виконавчі провадження №51010641 і №51010850, в яких боржником була [PERSON] , та виконавчі провадження №51010752 і №51010818, в яких боржником був [PERSON] \~ \~ \~ \~18 січня 2019 року на умовах Договору №115/К купівлі-продажу майнових прав від 18 січня 2019 року та на підставі Протоколу електронного аукціону №UA-EA-2018-10-31-00014-b від 18 грудня 2018 року первісний іпотекодержатель ПАТ «Дельта Банк» передав (відступив) новому іпотекодержателю ТОВ «ФК «Довіра та Гарантія» право вимоги за Іпотечним договором №0308/1107/88-500-Z-1 від 22 листопада 2007 року, з усіма додатками та додатковими угодами, що укладений між АКБ «ТАС-Комерцбанк» та позивачами у справі. \~ \~ \~ \~Слід зауважити, що відповідно п. 3.1. Договору №115/К купівлі-продажу майнових прав від 18 січня 2019 року сторони домовились, що продаж Майнових прав за цим Договором Покупець сплатив Продавцю грошові кошти у розмірі 81 121,27 грн. \~ \~ \~ \~Ухвалою суду від 11 березня 2019 року у справі №211/2220/13-ц замінено сторону виконавчого провадження стягувача ПАТ «Дельта Банк» на його правонаступника ТОВ «ФК «Довіра та Гарантія» щодо солідарного стягнення з [PERSON] та [PERSON] на користь ПАТ «Дельта Банк» заборгованості за кредитом у сумі 83 473,06 грн., заборгованості за відсотками у сумі 7 615,65 грн. та судового збору в сумі 455,45 грн. з кожного. \~ \~ \~ \~04 лютого 2020 року боржниками [PERSON] та [PERSON] було виконано рішення суду від 14 серпня 2013 року, сума заборгованості за кредитним договором, визначена рішенням суду, була сплачена в повному обсязі на користь банку, шляхом сплати грошових коштів через виконавчу службу, що підтверджується постановами державного виконавця про закінчення виконавчого провадження від 04.02.2020 у зв`язку з фактичним виконанням рішення, боржниками сплачено борг у повному обсязі, у тому числі й судові витрати. \~ \~ \~ \~Частиною 3 статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. \~ \~ \~ \~Відповідно до положень\~статей 525-526 ЦК України\~зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язань або одностороння зміна його умов не допускається. \~ \~ \~ \~Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) (стаття 610 ЦК України). \~ \~ \~ \~Відповідно до\~статті 625 ЦК України\~боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. \~ \~ \~ \~За змістом наведеної норми закону нараховані на суму боргу інфляційні втрати та 3 % річних входять до складу грошового зобов`язання і вважаються особливою мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування ним утримуваними грошовими коштами, належними до сплати кредиторові. \~ \~ \~ \~Об`єднана палата Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду у постанові від 6 березня 2019 року у справі № 757/44680/15-ц (провадження № 61-32171сво18) дійшла висновку, що системне тлумачення частини першої статті 509, частини першої статті 267, статті 625 ЦК України у їх взаємозв`язку дає підстави для висновку, що натуральним є зобов`язання, вимога в якому хоча і існує, проте не може бути захищена в судовому (примусовому) порядку, але добровільне виконання якої не є безпідставно набутим майном. Положення статті 625 ЦК України щодо нарахування 3% річних та інфляційних втрат як спеціальної міри відповідальності за порушення грошового зобов`язання може бути застосовано до такого грошового зобов`язання, вимога в якому може бути захищена в судовому (примусовому) порядку, отже кредитор в натуральному зобов`язанні не має права на захист в судовому (примусовому) порядку вимоги про нарахування 3% річних та інфляційних втрат. \~ \~ \~ \~У справі № 757/44680/15-ц, яка переглядалась об`єднаною палатою Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду, судами попередніх інстанцій встановлені обставини щодо спливу позовної давності за вимогами кредитора про стягнення заборгованості за кредитом та процентами за його користування і судовим рішенням, яке набрало законної сили, відмовлено у задоволенні позову про їх стягнення, тому колегія суддів касаційного суду вважала вказане зобов`язання натуральним і дійшла висновку про відсутність у кредитора права нараховувати суми, визначені статтею 625 ЦК України. \~ \~ \~ \~У постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 січня 2019 року у справі № 373/2054/16-ц визначено, що передбачене частиною другою статті 625 ЦК України нарахування 3 % річних має компенсаційний, а не штрафний характер, оскільки є способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у отриманні компенсації від боржника. Такі висновки містяться, зокрема, у постанові Верховного Суду України від 06 червня 2012 року №6-49цс12, і Велика Палата Верховного Суду не вбачає підстав для відступу від такої позиції. \~ \~ \~ \~Згідно зі\~ст. 638 ЦК України, договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною. \~ \~ \~ \~Статтею 640 ЦК України\~визначено, що договір є укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції. \~ \~ \~ \~Відповідно до\~ст. 642 ЦК України, відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти договір, про її прийняття (акцепт) повинна бути повною і безумовною. \~ \~ \~ \~Згідно з\~статтею 516 ЦК України\~заміна кредитора у зобов`язанні здійснюється без згоди боржника, якщо інше не встановлено договором або законом. Якщо боржник не був письмово повідомлений про заміну кредитора у зобов`язанні, новий кредитор несе ризик настання несприятливих для нього наслідків. У цьому разі виконання боржником свого обов`язку первісному кредиторові є належним виконанням. \~ \~ \~ \~У частині другій\~статті 517 ЦК України\~передбачено, що боржник має право не виконувати свій обов`язок новому кредиторові до надання боржникові доказів переходу до нового кредитора прав у зобов`язанні. \~ \~ \~ \~За змістом наведених положень закону, боржник, який не отримав повідомлення про передачу права вимоги іншій особі, не позбавляється обов`язку погашення заборгованості, а лише має право на погашення заборгованості первісному кредитору і таке виконання є належним. Така правова позиція висловлена Верховним Судом України у справі № 6-979цс15. \~ \~ \~ \~Згідно зі\~статтею 1077 ЦК України\~за договором факторингу (фінансування під відступлення права грошової вимоги) одна сторона (фактор) передає або зобов`язується передати грошові кошти в розпорядження другої сторони (клієнта) за плату (у будь-який передбачений договором спосіб), а клієнт відступає або зобов`язується відступити факторові своє право грошової вимоги до третьої особи (боржника). \~ \~ \~ \~Відповідно до\~ст.526 ЦК України\~зобов`язання повинно виконуватися належним чином згідно з умовами договору й вимогами\~ЦК України. \~ \~ \~ \~За\~ст.610 ЦК України\~порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). \~ \~ \~ \~Відповідно до\~ст.525 ЦК України\~одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. \~ \~ \~ \~За правилом\~ст.530 ЦК України\~якщо у зобов`язанні встановлено строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). \~ \~ \~ \~Відповідно до частин 1, 2\~ст.1054 ЦК України\~за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. До відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1\~глави 71 «Позика. Кредит. Банківський вклад» ЦК України, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. \~ \~ \~ \~Згідно з ч.1\~ст.1049 ЦК України\~позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. \~ \~ \~ \~Відповідно до вимог ч.4\~ст.263 ЦПК України\~при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. \~ \~ \~ \~Велика Палата Верховного Суду у постанові від 28 березня 2018 року у справі №444/9519/12 дійшла висновку, що після спливу визначеного договором строку кредитування чи в разі пред`явлення до позичальника вимоги згідно із ч.2\~ст.1050 ЦК України\~право кредитодавця нараховувати передбачені договором проценти за кредитом, а також обумовлену в договорі неустойку припиняється. Права та інтереси кредитора в охоронних правовідносинах забезпечені ч.2\~ст.625 ЦК України. \~ \~ \~ \~Так, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 04.02.2020 у справі № 912/1120/16 (провадження № 12-142гс19) вказано, що «у межах кредитного договору позичальник отримує позичені кошти у своє тимчасове користування на умовах повернення, платності і строковості. У постановах Великої Палати Верховного Суду уже неодноразово вказувалося на те, що цивільне законодавство передбачає як випадки, коли боржник правомірно користується наданими йому коштами та має право не сплачувати кредитору свій борг протягом певного узгодженого часу, так і випадки, коли боржник повинен сплатити борг кредитору, однак не сплачує коштів, користуючись ними протягом певного строку неправомірно. Зокрема, відносини щодо сплати процентів за одержання боржником можливості правомірно не сплачувати кредитору борг протягом певного часу врегульовані частиною першою статті 1048 ЦК України. Такі проценти є звичайною платою боржника за право тимчасово користуватися наданими йому коштами на визначених договором та законодавством умовах, тобто у межах належного та добросовісного виконання сторонами договірних зобов`язань, а не у випадку їх порушення. Натомість наслідки прострочення грошового зобов`язання (коли боржник повинен сплатити грошові кошти, але неправомірно не сплачує їх) також урегульовані законодавством. У випадках, коли боржник порушив умови договору, прострочивши виконання грошового зобов`язання, за частиною першою статті 1050 ЦК України застосуванню у таких правовідносинах підлягає положення статті 625 цього Кодексу. За наведеним у цій статті регулюванням відповідальності за прострочення грошового зобов`язання на боржника за прострочення виконання грошового зобов`язання покладається обов`язок сплатити кредитору на його вимогу суму боргу з урахуванням установленого індексу інфляції, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Проценти, встановлені статтею 625 ЦК України, підлягають стягненню саме при наявності протиправного невиконання (неналежного виконання) грошового зобов`язання. \~ \~ \~ \~Тобто, проценти, що стягуються за прострочення виконання грошового зобов`язання за частиною другою статті 625 ЦК України є спеціальним видом відповідальності за таке порушення зобов`язання. На відміну від процентів, які є звичайною платою за користування грошима, зокрема за договором позики, до них застосовуються загальні норми про цивільно-правову відповідальність. Оскільки поведінка боржника не може бути одночасно правомірною та неправомірною, то регулятивна норма частини першої статті 1048 ЦК України і охоронна норма частини другої статті 625 цього Кодексу не можуть застосовуватись одночасно. Тому за період до прострочення боржника підлягають стягненню проценти від суми позики (кредиту) відповідно до умов договору та частини першої статті 1048 ЦК України як плата за надану позику (кредит), а за період після такого прострочення підлягають стягненню річні проценти відповідно до частини другої статті 625 ЦК України як грошова сума, яку боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання, тобто як міра відповідальності за порушення грошового зобов`язання». \~ \~ \~ \~Разом з тим, представником відповідачів заявлено вимогу про застосування спливу позовної давності. \~ \~ \~ \~Згідно зі статтями ст.\~512,\~514 Цивільного кодексу України\~кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою у випадках, встановлених законом. У\~Цивільному кодексі України\~позовну давність визначено як строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу (ст. 256 Цивільного кодексу України). \~ \~ \~ \~Відповідно до\~статті 257 Цивільного кодексу України\~загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. \~ \~ \~ \~Тобто позовна давність встановлює строки захисту цивільних прав. \~ \~ \~ \~При цьому відповідно до частин першої та п`ятої\~статті 261 Цивільного кодексу України\~перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. \~ \~ \~ \~Визначення початкового моменту перебігу позовної давності має важливе значення, оскільки від нього залежить і правильність обчислення позовної давності, і захист порушеного права. \~ \~ \~ \~Відповідно до\~ст. 262 Цивільного кодексу України\~заміна кредитора у зобов`язанні не змінює порядку обчислення та перебігу позовної давності. \~ \~ \~ \~Згідно частини четвертої статті 267 наведеного Кодексу, сплив позовної давності про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. \~ \~ \~ \~Як зазначив Європейський Суд з прав людини у своїх рішеннях від 20.09.2011 у справі ВАТ "Нафтова компанія "Юкос" проти Росії", та від 22.10.1996 у справі "Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства" позовна давність - це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до суду після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення. Термін позовної давності, що є звичайним явищем у національних законодавствах держав - учасників Конвенції, виконує кілька завдань, в тому числі забезпечує юридичну визначеність та остаточність, запобігаючи порушенню прав відповідачів, які можуть трапитись у разі прийняття судом рішення на підставі доказів, що стали неповними через сплив часу. \~ \~ \~ \~Згідно ж із\~статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини"\~суди застосовують при розгляді справ практику Європейського суду з прав людини як джерело права. \~ \~ \~ \~Отже вказані рішення Європейського суду з прав людини суд касаційної інстанції застосовує у даній справі як джерело права. \~ \~ \~ \~Із встановлених судами обставин вбачається, що згідно договору № 1115/К купівлі-продажу майнових прав від 18.01.2019 року відбулася заміна кредитора на позивача, тобто до останнього перейшли права та обов`язки за договором. \~ \~ \~ \~Таким чином у спірному зобов`язані відбулася заміна кредитора, за якою позивач набув всіх прав кредитора у зобов`язаннях, які виникли між позикодавцем та відповідачами за договором, в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав. \~ \~ \~ \~Відтак виходячи із положень\~ст.262 Цивільного кодексу України\~, заміна кредитора у зобов`язанні не змінює порядку обчислення та перебігу позовної давності. \~ \~ \~ \~Вказана позиція викладена в постанові ВС України № 904/3280/18 від 08.02.2019 року. \~ \~ \~ \~За таких обставин, суд дійшов висновку, що ТОВ «Фінансова компанія «Довіра та Гарантія» пропустили строк позовної давності для звернення до суду з даним позовом щодо усіх заявлених вимог, що згідно з ч. 4\~ст. 267 ЦК України\~є самостійною і достатньою підставою для відмови у позові. \~ \~ \~ \~ У своїх заявах по суті справи позивач не ставив питання про поновлення пропущеного строку позовної давності. \~ \~ \~ \~Враховуючи вищенаведене, суд вважає, що в задоволенні даного позову ТОВ «Фінансова компанія «Довіра та Гарантія» про стягнення заборгованості за кредитним договором слід відмовити в повному обсязі за пропуском позивачем строку позовної давності. \~ \~ \~ \~

Outcome: dismissed