Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-07 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовною заявою до відповідача про захист прав споживача та стягнення грошових коштів та просить суд зобов`язати Акціонерне товариство комерційний банк «Приватбанк» переказати на рахунок [PERSON] ( [NUMBER] ) за рахунок власних коштів безпідставно списані 03.03.2024 року грошові кошти в сумі 11695,50 грн , 15007,50 грн., 15007,50 грн. та 15007,50 гривень, шляхом їх відновлення на картковому рахунку № [NUMBER] ; зобов`язати Акціонернетовариство комерційний банк «Приватбанк» переказати на рахунок [PERSON] на рахунок ( [NUMBER] )за рахунок власних коштів безпідставно списані 03.03.2024 року грошові кошти в сумі 1554,44 гри. шляхом їх відновлення на картковому рахунку № [NUMBER] ; стягнути з Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» на користь [PERSON] безпідставно списані у травні 2024 року грошові кошти в сумі 3911,55 гривень. Позов мотивований тим, що 04.03.2024 вона побачила, що 03.03.2024 року з кредитної карти [NUMBER] АТ КБ «ПриватБанк» списано кошти чотирма платежами в сумі 11695,50 грн, 15007.50 грн., 15007,50 грн. та 15007,50 грн. Також із рахунку № [NUMBER] було знято 1554,44 грн. Жодних розпоряджень АТ КБ «ПриватБанк» на перерахування коштів з її рахунку не давала, а тому 04.03.2024 звернулась до відділення АТ КБ «ПриватБанк» в м. Мена та повідомила менеджера банку про безпідставне списання коштів з кредитної карти та картки для виплат, з метою унеможливленая подальшого несанкціонованого списання коштів з її банківського рахунку. Кредитну карту № [NUMBER] було вилучено та замість неї видано кредитну карту № [NUMBER] , а замість картки для виплат № [NUMBER] , видано карту для. виплат № [NUMBER] . Також 04.03.2024 року позивачка звернулась з заявою про кримінальне правопорушення, а саме незаконне зняття коштів в сумі 56718 грн з її кредитної карти та 1554,44 грн. з банківської картки для виплат до відділку поліції № 1 Корюківського РВП ГУНП в Чернігівській області. У травні 2024 року АТ КБ «ПриватБанк» списало, без її згоди, з її банківського рахунку кошти в сумі грн для погашення заборгованості по кредитній карті № [NUMBER] . Дії Банку по списанню коштів з рахунку вважає незаконними та порушують її права на належну якість послуг банківського рахунку, як споживача. З поданого відзиву вбачається, що 11 листопада 2021 року позивачка [PERSON] підписала Анкету-заяву якою приєдналась до Умов та Правил надання банківських послуг АТ КБ "ПриватБанк". Відповідно до укладеного Договору про надання банківських послуг, [PERSON] були випущені платіжні картки, зокрема, картка "Універсальна" № [NUMBER] з встановленим кредитним лімітом 57000,00 грн. 04 березня 2024 року о 13 год. 15 хв. на лінію підтримки клієнтів банку 3700 надійшло звернення [PERSON] в якому вона заперечувала здійснення переказів з її картки "Універсальна" № [NUMBER] , які були проведені 03.03.2024 в період часу з 10 год 25 хв по 10 год 35 хв. Проведеною службовою перевіркою встановлено наступне. "15.03.2024 в роботу УБ по Північному макрорегіону ГО надійшла заява Департаменту по роботі зі скаргами ГО про проведення перевірки щодо шахрайських дій, що мали місце відносно клієнта банку [PERSON] , реф. WEBVK [NUMBER]. Зі змісту заяви встановлено, що до банку звернулася клієнт [PERSON] , [INFO] , ІПН [NUMBER] , мешканка [ADDRESS] , номер фінансового телефону [NUMBER] зі скаргою про те, що вона 03.03.2024 стала жертвою невідомого шахрая, з її карти "Універсальна" № [NUMBER] було перераховано грошові кошти в сумі 56718,00грн. Аналізом карти [NUMBER] (виписка), належної клієнту [PERSON] встановлено, що дійсно, з неї було перерахування грошових коштів 03.03.24 на суму 56718,00 грн. Опис транзакцій: -03/03/2024 10:25:44 Р32 -15,007.50 UAH код авт.767009 N3000024 UKR Р32 NovaPay, 03026, т. Kyiv, vul. Stolychne; -03/03/2024 10:27:42 Р32 -15,007.50 UAH код авт.357013 N3000024 UKR Р32 NovaPay, 03026, m: Kyiv, vul. Stolychne; -03/03/2024 10:28:41 P32 -15,007.50 UAH код aem.477017 N3000024 UKR P32 NovaPay, 03026, m. Kyiv, vul. Stolychne; -03/03/2024 10:35:18 P32 -11,695.50 UAH код авт. 133021 N3000024 UKR P32 NovaPay, 03026, m. Kyiv, vul. Stolychne . 3 Грошові кошти з карти клієнта було знято третьою особою шляхом здійснення транзакцїї купівлі в інтернеті, по якій була попередня аутентифікація в 3-D Secure на фінансовий номер [NUMBER] , зі зміною паролю входу в П-24 клієнта, при цьому фінансовий телефон знаходився у клієнта. Перевіркою логів під обліковим записом клієнта [PERSON] в період, що передував переказу коштів та в період переказу коштів встановлено, що такі входи відбувалися як з типового M2006C3MNGIREDMI, так і нетипового IPHONE 9.1 пристроїв. Авторизація вказаного пристрою проведена із коректним введенням логіну та паролю клієнта та підтвердженням таких входів через фінансовий телефон клієнта. Грошові кошти з карти [NUMBER] , належної [PERSON] були переведені на рахунок компанїї "Нова пошта". Відповідно до наявних відомостей з історїї переглядів даних клієнта [PERSON] факт перегляду такої інформацїї працівниками банку на зафіксований. Це вказує на те, що ніхто із працівників банку конфіденційні дані клієнта [PERSON] та її рахунків напередодні крадіжки коштів не переглядав. З огляду на зазначене можна зробити висновок, що виток конфіденційної інформації стосовно карти, належної [PERSON] , завдяки якій вдалося провести вищевказані фінансові операції, відбувся з відома останньої. [PERSON] вперше повідомила про шахрайство тільки 04.03.2024 об 13:15:08 ID запису 785624593, тобто вже після проведення фінансових операцій з перерахунку коштів, дзвінок прийняла старший фахівець з обслуговування клієнтів телефоном ГО Управлінця підтримки клієнтів по телефону в м. Тернопіль (DNXK) [PERSON] , логін [NUMBER]. Клієнт повідомила співробітника банку про те, що цього дня виявила нестачу грошових коштів, хоча ні на які посилання вона не заходила, телефон весь час знаходиться з нею, проживають вони в будинку тільки вдвох з малолітнім сином, першокласником. Співробітником банку було проведено блокування всіх її карткових рахунків та П-24, порекомендовано звернутися до правоохоронних органів із заявою щодо шахрайських дій відносно неї, що мало місце 03.03.2024. Таким чином встановлено, що незаконне заволодіння грошовими коштами клієнта банку [PERSON] сталося з вини самої потерпілої. Відповідно до Умов і правил надання банківських послуг: 1.1.5.5. Банк не несе відповідальності у випадку, якщо інформація про рахунки Клієнта, Карту, контрольну інформацію Клієнта, відправленому в SMS - повідомленні ПІН - коді, Ідентифікаторі користувача, паролях системи Приват24 або проведених Клієнтом операціях стане відомо іншим особам внаслідок несумлінного виконання Клієнтом умов їхнього зберігання і використання та/або прослуховування або перехоплення інформацїі`у каналах зв`язку під час використання цих каналів. 1.1.5.13 Клієнт несе відповідальність у повному обсязі за всі операції супроводжуються авторизацією, до моменту письмової заяви Клієнта про блокування картки / рахунку / на рух коштів, номера мобільного телефону на надання банківських послуг. 1.1.5.14 Клієнт відповідає за усі операції в повному обсязі, здійснені у підрозділах Банку, через пристрої самообслуговування, систему MobileBanking, систему Приват-24 з використанням передбачених цими Умовами засобів його ідентифікації та аутентифікацїї. 2.1.4.7. Клієнт несе повну відповідальність за несанкціоноване отримання грошових коштів з рахунку третіми особами, в разі якщо його дії або бездіяльності призвели до втрати електронного платіжного засобу, розголошенню ПІНа або іншої інформації, яка дає можливість ініціювати платіжну операцію Спірні перекази з картки позивачки були проведені 03.03.2024 в період часу з 10 год 25 хв по 10 год 35 хв, натомість до банку Позивач звернулася лише 04 березня 2024 року о 13 год 15 хв, тобто більше ніж через добу після того, як їй стало відомо про вчинені транзакцїї. Перевіркою логів під обліковим записом клієнта [PERSON] в період, що передував переказу коштів та в період переказу коштів встановлено, що такі входи відбувалися як з типового M2006C3MNGIREDMI, так і нетипового IPHONE 9.1 пристроїв. Авторизація вказаного пристрою проведена із коректним введенням логіну та паролю клієнта та підтвердженням таких входів через фінансовий телефон клієнта. Відтак, спірні транзакції супроводжувались автентифікацією Позивача з її мобільного пристрою, а також супроводжувались повідомленнями банку на її фінансовий номер, а й на поштову адресу. Поряд із фінансовим номером телефону, одним із найпоширеніших засобів електронної ідентифікації є ВаnкID - спосіб електронної автентифікації громадян за допомогою їхніх даних у банку, де вони обслуговуються. Щоразу, коли особа хоче скористатися електронною послугою, портал формує електронний запит до банку, де особа є клієнтом, для отримання її персональних даних. В приват банк - це додаток Приват 24, який власне і використано для проведення авторизації нетипового пристрою. Враховуючи те, що під час авторизації нетипового пристрою в Приват 24 та здійснення спірних транзакцій, Банком здійснено автентифікацію Позивача шляхом надсилання одноразових паролів на її фінансовий номер, покладення на Банк відповідальності за спірні транзакції є безпідставним. Позивач звернулася до банку платника вже після настання дати валютування, а саме 04 березня 2024 року після здійснення всіх оспорюваних платіжних операцій, в т.ч. і переказів коштів, а тому строки для вчинення дій з відкликання переказу пропущені ініціатором переказу - Позивачем по справі. Таким чином, в справі містяться наступні складові, що виключають відповідальність банку за проведення спірних транзакцій, а саме: 1) позивач не виконала обов`язку з негайного повідомлення банку про спірні транзакції, адже встановленою, що крайньою датою обізнаності Позивача зі спірними транзакціями є дата їх проведення 03.03.2024; 2) операції були проведені з автентифікацією платіжного інструменту та його держателя; 3) дії Позивача з передання конфіденційної інформації стали передумовою отримання шахраями доступу до Приват 24 та фінансового номеру, за відсутності розголошення такої інформації вчинення таких дій не вбачалося б за можливе. Також, платіжні операції з переказу коштів з платіжної картки Позивача були проведені за рахунок кредитного ліміту, тобто за рахунок коштів банку, а не особистих коштів позивачки. А тому у [PERSON] відсутнє право просити суд зобов`язати банк відновити залишок кредитних коштів, які їй не належать, адже визначення розміру кредитного ліміту, який встановлюється на платіжні картки клієнтів, є виключним правом банку. При цьому, не може особа бути зобов`язана судом вчинити ту дію, яка відноситься до його права, а не обов`язку. Ухвалою від 24.06.2024 залучено до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета споруТовариство з обмеженою відповідальністю "НоваПей" (03026, м.Київ, Столичне шосе буд.103 корп.1 оф.1304, код ЄДРПОУ 38324133). З пояснень третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Товариства з обмеженою відповідальністю "НоваПей" вбачається, що Клієнт платіжної установи (номер карти [NUMBER] ) станом на 03.03.2024 року мав в цифровому гаманці карту [NUMBER] , з якої через мобільний застосунок «NovaPay» (віртуальний платіжний термінал Товариства) здійснив чотири перекази: дата та час (03.03.2024 10:25:48) - номер транзакції (1607742770) - сума (14 500,00 грн.) - номер карти отримувача ( [NUMBER] ); дата та час (03.03.2024 10:27:47) - номер транзакції (1607745428) - сума (14 500,00 грн.) - номер карти отримувача ( [NUMBER] ); дата та час (03.03.2024 10:28:47) - номер транзакції (1607746798) - сума (14 500,00 грн.) - номер карти отримувача ( [NUMBER] ); дата та час (03.03.2024 10:35:25) - номер транзакції (1607756098) - сума (11 300,00 грн.) - номер карти отримувача ( [NUMBER] ) Реєстрація електронного платіжного засобу в цифровому гаманці можлива тільки за умови володіння індивідуальною обліковою інформацією, яку користувачу заборонено передавати третім особам. Платіжна установа під час моніторингу оскаржуваних Позивачем платіжних операцій не мала підстав для визнання їх неналежними. Платіжна установа не отримувала інформації щодо опротестування платіжної операції користувачем, емітентом чи оператором платіжної системи для встановлення правомірності платіжної операції та не мала право зупиняти завершення таких платіжних операцій. Ухвалою суду від 29.08.2024 зобов"язано третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Товариство з обмеженою відповідальністю "НоваПей" надати до 10.09.2024 року наступну інформацію: Яка саме особа була автентифікована ТОВ "НоваПей" при послідуючій авторизації операцій з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки) № [NUMBER] при здійсненні платіжних операцій 03.03.2024 на загальну суму 54 800,00 грн? 30.08.2024 на виконання ухвали суду ТОВ"НоваПей" були надані витребувані докази. Позивач [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримала, просила суд їх задовольнити та пояснила, що з грудня по березень до неї телефонували шахраї. Банк перевипускав їй чотири рази банківські картки. 01 березня вона отримала нову кредитну картку в м.Мена. 04 березня в обідній час в магазині вона хотіла розрахуватись банківською карткою за продукти, однак виявилось, що на рахунках відсутні кошти. Вона зателефонувала в банк і їй сказали, що вона не є клієнтом банком і для того, щоб стати клієнтом, треба зареєструвати фінансовий номер. Потім вона поїхала в банк і їй повідомили, що грошові кошти перераховані з її рахунків і зараховані на скарбничку. Після цього вона звернулась в поліцію. Близько тижня тому їй слідчий повідомила, що гроші знайдені і перераховані в Туреччину. В неї на телефоні встановлений додаток "Приват 24". Вхід до " Приват 24 " вона здійснювала виключно з телефону. Кредитна та зарплатна картки з 01.03.2024 знаходились в неї вдома. Живе вона з мамою та дитиною. Представник позивача адвокат Бабич А.І. позовні вимоги підтримав, просив суд їх задовольнити. Представник відповідача адвокат Рожко С.М. позовні вимоги не визнав, просив відмовити у їх задоволенні з підстав зазначених у відзиві. Окрім цього пояснив, що позивачка є клієнтом банку. Договір про надання банківських послуг укладено з нею 11.11.2021 шляхом підписання заяви про приєднання до умов та правил надання банківських послуг. В анкеті заяві вказано фінансовий номер клієнта, тобто позивачки, яким вона користувалася при дистанційному обслуговуванні. Дійсно, до 03.03.2024 позивач отримала кілька кредитних карток. Разом з тим, умови договору не забороняють змінювати платіжні засоби необмежену кількість разів шляхом перевипуску. Якщо підставою перевипуску були шахрайські дії, то клієнт мав би повідоми про це банк. Однак позивач жодного разу не повідомляла про шахрайські дії відносно неї. З 01.08.2022 набрав чинності ЗУ "Про платіжні послуги" в якому розмежована відповідальність клієнта та банку при здійсненні неналежних переказів та зазначено, що виключається відповідальність клієнта, якщо перекази здійснено без належної автентифікації. В даному випадку матеріали справи містять достатньо доказів здійснення переказу з належною автентифікацією. Як вбачається з матеріалів перевірки вхід до "Приват 24" був здійснений з нетипового пристрою, з якого зазвичай входить позивач, з коректним введенням логіну та паролю, а підтвердження входу з нетипового пристрою відбулось шляхом введення пін-коду карти для виплат. Введення пін-коду є додатковою перевіркою при вході з нетипового пристрою в "Приват24". Отже вхід здійснено шляхом правильного введення і паролю і пін-коду, які відомі виключно позивачу. 01.03.2024 позивач перевипустила картку, однак причини перевипуску не повідомила банку і 02.03.2024 в " Приват 24 " з нетипового пристрою був змінений логін входу. Спочатку був вхід з коректним введенням логіну та паролю, а потім в " Приват 24 " змінили логін (номер фінансового телефону), однак ця зміна була з використанням 3D Secure з вводом одноразового паролю, що надсилався на попередній фінансовий номер телефону. 02.03.2024 переказів з карток не було. 03.03.2024 були здійснені перекази з використанням нового фінансового номеру з одноразовим паролем, які надходили на телефон клієнта. При додаванні карток в гаманець Nova Pay були коректно введені дані, зокрема номер картки, строк дії і CVV код, який не підлягає розголошенню і відомий тільки позивачу. Таким чином, заявляючи вимогу про повернення неналежно перерахованих коштів на рахунок треба довести, що ці перекази були неналежним чином здійснені. Повідомлення про неналежне перерахування коштів було здійснено більше ніж через добу і банк не міг скасувати ці перекази та повернути кошти. Представник третьої особи ТОВ "НоваПей" адвокат Войтов О.А. в судовому засіданні пояснив, що товариство є небанківською установою, має відповідну ліцензію НБУ на послуги з емісії та еквайрингу платіжних інструментів, відкриває рахунки клієнтам в платіжному застосунку NovaPay і клієнти мають можливість додати до гаманця кртки інших банківських установ. Для цього потрібно ввести певну інформацію про картку і вона додається до гаманця. Станом на 03.03.2024 картка позивача була додана в цифровий гаманець Nova Pay та в цей день були успішно проведені 4 операції з рахунком. Додаючи картку в гаманець, була проведена успішна автентифікація 3DSecure. Власнику картки у вигляді повідомлення на мобільний застосунок надходив одноразовий пароль і клієнт вводив пароль і таким чином був картка була додана в застосунок Nova Pay. Приздійсненні оспорюваних грошових переказів встановлювалось і підтверджувалось власник рахунка , шляхом введення паролю в застосунок, а також ініціювалось підтвердження власника картки в Приватбанку на проведення операцій і вони були успішні. Таким чином у ТОВ "НоваПей" не було жодних підстав для відмови у проведенні опорюваних операцій з перерахунку коштів. Запитів про скасування операцій вони не отримували. На їхню думку операції були проведені або власником картки, або особою, якій відомі інформація про картку. Перекази грошових коштів були здійснені з картки позивача на картку [PERSON] відкриту в застосунку Nova Pay. Вислухавши думку кожної зі сторін, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов до наступних висновків. 11.11.2021 [PERSON] та представник АТ КБ «Приватбанк» підписали Анкету - заяву клієнта фізичної особи проприєднання до Умов та правил надання банківських послуг. Відповідно до їх умов [PERSON] погодилась, що дана анкета та Умови та правила надання банківських послуг складають договір про надання банківських послуг. Банк та Клієнт узгодили при наданні Банком будь-яких послуг Клієнту, в т.ч., але не виключно, послуг з переказу коштів, укладення між Сторонами кредитних договорів та будь-яких інших правочинів використання простого електронного підпису. Сторони визнають простіш електронним підписом такі способи підписів Клієнта: ОТП-пароль, QR-код, підпис стілусом на планшеті у відділеннях Банку, кнопки ''Підпис", ''Підписав", "Підтверджую", "Ознайомився" тощо у програмних комплексах, мобільних додатках або на офіційних сайтах Банку у мережі Інтернет, де Клієнту надається технічна можливість ознайомитися з умовами надання відповідної послуги та підписати відповідний договір, дати доручення Банку на здійснення операції з переказу коштів тощо, або якщо інтерфейс відповідного ПК Банку дає Клієнту змогу зробити однозначний висновок про суть операції, доручення на здійснення якої Клієнт надає Банку шляхом підписання способами, що узгоджені Сторонами вище. Сторони визнають правочини у вигляді електронних документів із використанням зазначених простих електронних підписів дійсними та обов`язковими для Сторін та такими, що не потребують додаткового підтвердження. При здійсненні будь-якої операції та правочинів між Сторонами за допомогою ОТП- паролю як простого електронного підпису Сторони домовилися вважати, що що він однозначно ідентифікує особу Клієнта та є логічно пов`язаний із електронними даними про будь-яку операцію або правочин виключно за умови, якщо підтвердження Клієнтом здійснення операції або укладення правочину здійснено шляхом введення у відповідне поле інтерфейсу програмного комплексу або сайті Банку цифрової послідовності, яка повністю ідентична надісланому Банком ОТП-паролю на фінансовий номер телефону Клієнта, яким є номер [NUMBER] (а.с.83-85). Сторонами не заперечується той факт, що клієнту [PERSON] було видано платіжні картки, зокрема, картка "Універсальна" № [NUMBER] з встановленим кредитним лімітом 57000,00 грн та карта № [NUMBER] . 04.03.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені відомості про кримінальне провадження № 12024270360000085 за ч.4 ст.185 КК України в тому, що 04.03.2024 до чергової частини відділення поліції № 1 Корюківського РВП ГУНП в Чернігівській області з письмовою заявою звернулась громадянка [PERSON] , [INFO] , жителька [ADDRESS] , про те, в період часу з 10:25 по 10:35 годину 03.03.2024 невідома особа, шляхом зняття з банківської картки для виплат ПриватБанку № [NUMBER] грошових коштів у сумі 1 554,44 грн та з банківської картки Універсал ПриватБанку N [NUMBER] грошових коштів у сумі 56 718 грн. за допомогою програми NovaРау, таємно, умисно, в умовах воєнного стану, вчинила крадіжку грошових коштів на загальну суму 58 272,44 грн., чим завдала їй майнової шкоди. (а.с.14) З виписки по картці № [NUMBER] наданої позивачем вбачається, що період часу з 10:25 по 10:35 годину 03.03.2024 з картки було витрачено 56718 грн чотирма операціями на суму 11695,50 грн, 15007,50 грн, 15007,50 грн та 15007,50 грн, деталі операції NovaPay, 03026, m.Kyiv, vul.Stolichne (a.с.15). З висновку №526 по нестандартним позиціям від 26.06.2024 вбачається, що клієнт банку [PERSON] . [INFO] , ІПН [NUMBER] , мешканка [ADDRESS] , фінансовий номер [NUMBER] (зміну проведено 2024-03-13 11:16:32). Станом на ранок 02.03.2024 фінансовим номером клієнта був 380967210804, після чого цього ж дня був змінений на номер 380730329238 ( 2024-03-02 11:11:47). Згідно даних банківських комплексів за клієнтом банку [PERSON] рахуються банківські рахунки [NUMBER] та [NUMBER] . Як свідчить аналіз виписки карти [NUMBER] , дійсно, з неї було проведено транзакції з перерахунку коштів, що мало місце 03.03.2024, їх опис: -03/03/2024 10:25:44 Р32 -15,007.50 UAH код авт.767009 N3000024 U KR P32 NovaPay, 03026, m. Kyiv, vul. Stoiychne, -03/03/2024 10:27:42 P32 -15,007.50 UAH код авт.357013 N3000024 UKR P32 NovaPay, 03026, m. Kyiv, vul. Stoiychne, -03/03/2024 10:28:41 P32 -15,007.50 UAH код авт.477017 N3000024 UKR P32 NovaPay, 03026, m. Kyiv, vul. Stoiychne, -03/03/2024 10:35:18 P32 -11,695.50 UAH код авт.133021 N3000024 UKR P32 NovaPay, 03026, m. Kyiv, vul. Stoiychne. Грошові кошти з карти клієнта було знято шляхом здійснення транзакції купівлі в інтернеті, по якій була попередня аутентифікація в 3-D Secure на фінансовий номер [NUMBER] , зі зміною паролю входу в П-24 клієнта, телефон знаходився у клієнта. Підтвердження списання коштів відбувалась шляхом надсилання смс-повідомлення. Зміна логіну відбулася через Приват24: 2024-03-0211:11:47 CHANGE_LOGIN User 21368055 changed login from ip null. New login is [NUMBER] , 51.159.212.223 windows 10.0 chrome 12 122.0.0.0. Це і є встановлення нового фінансового номера, саме через Приват24, тому що логін, пароль від Приват24, пін код картки, перевірка через фінансовий номер - все це вносилось на сайт П-24. Спираючись на технічні дані стверджувати достовірно ким проведені вказані операції - не представляється можливим. В подальшому відбулася друга зміна фінансового номера, яка відбулася вже після скидання фінансового номера, бо до того по аккаунту є блок логіну: 2024-03-1311:16:32 BLOCK_ACCOUNT correct fin phone operation 2024-03-1311:30:08 CHANGE_LOGIN correctUnclient. Duplicate by EKB. New login is [NUMBER] . Перевіркою логів під обліковим записом клієнта [PERSON] в період, що передував переказу коштів та в період переказу коштів встановлено, що такі входи відбувалися з 2-х пристроїв: M2006C3MNGIREDM1 та IPHONE 9.1 (1). Авторизація їх проведена із коректним введенням логіну та паролю клієнта та підтвердженням таких входів через фінансовий телефон клієнта. Аналіз операцій з картою [NUMBER] клієнта банку [PERSON] , виявлені при цьому авторизації в Приват24 свідчать про те, що в особи, яка вчиняла дії щодо зняття з неї грошових коштів, був доступ до П-24 клієнта банку [PERSON] , заходила вона туди за допомогою паролю та логін а входу, які відомі тільки їх власнику. Проведення вказаних дій знаходиться в зоні відповідальності самого клієнта банку. Аналіз виписки карти [NUMBER] свідчить, що з неї було проведено транзакцію з перерахунку коштів до власної ''Скарбнички", що мало місце 03.03.2024, її опис: - 03/03/2024 10:32:11 Р10 -1,550.00 UAH код авт. 549001 CP980Q48 UKR ГОЛОВНОЙ ОФИС (DNH0). ПЕРЕВОД ДЕНЕГ СО СВОЕЙ КАРТЫ 41*02 НА КОПИЛКУ 26*32.(С КАРТЫ [NUMBER] НА КАРТУ [NUMBER] ) Переказ коштів зі своєї карти [NUMBER] в "Скарбничку" [NUMBER] . (а.с.188-190) З виписки по рахунку [NUMBER] , що наданий банком вбачається, що 03.03.2024 з рахунку було перераховано 56718 грн чотирма операціями на суму 11695,50 грн, 15007,50 грн, 15007,50 грн та 15007,50 грн, деталі операції NovaPay, 03026, m.Kyiv, vul.Stolichne, а також було зараховано на вказану картку 1554,44 грн щляхом зарахування суми вкладу з «Скарбнички». (а.с.198). Платіжні операції були виконані через мобільний застосунок "Nova Pay" з картки [NUMBER] на картку [NUMBER] (власник платіжногу рахунку [PERSON] ), що підтверджується відомостями від ТОВ "Nova Pay" наданих на виконання ухвали суду від 29.08.2024. Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Стаття 1 Закону України «Про захист прав споживачів» визначає, що споживачем є фізична особа, яка придбаває, замовляє, використовує або має намір придбати чи замовити продукцію для особистих потреб, безпосередньо не пов`язаних з підприємницькою діяльністю або виконанням обов`язків найманого працівника. Згідно з ч. 1 ст. 1066 ЦК України за договором банківського рахунку банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком. Стаття 1073 ЦК України визначає, що у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунка клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом. Відповідно до вимог ч. 3 ст. 1092 ЦК України, якщо порушення банком правил розрахункових операцій спричинило помилковий переказ банком грошових коштів, банк несе відповідальність відповідно до цього Кодексу та закону. Відповідно до ч. 1, 3 ст. 87 ЗУ "Про платіжні послуги" надавач платіжних послуг несе відповідальність перед користувачами за невиконання або неналежне виконання платіжних операцій відповідно до закону та умов укладених між ними договорів, якщо не доведе, що платіжні операції виконані цим надавачем платіжних послуг належним чином. Користувачі мають право на відшкодування в судовому порядку шкоди, заподіяної надавачем платіжних послуг внаслідок помилкової, неналежної, неакцептованої платіжної операції або виконання платіжної операції з порушенням установлених цим Законом строків. Відповідно до ч.8 ст.46 ЗУ "Про платіжні послуги" надавач платіжних послуг вважається таким, що виконав належним чином платіжну операцію, якщо така операція виконана на користь отримувача відповідно до унікального ідентифікатора, зазначеного ініціатором у платіжній інструкції. Відповідно до ч.1 ст.47 ЗУ "Про платіжні послуги" надавач платіжних послуг платника зобов`язаний виконати платіжну інструкцію ініціатора протягом операційного дня з моменту прийняття ним до виконання платіжної інструкції. ч.1, 4 ст.68 ЗУ "Про платіжні послуги" передбачено, що електронна взаємодія надавача платіжних послуг із користувачем здійснюється лише після автентифікації користувача, який є фізичною особою, або уповноваженого представника користувача, який є юридичною особою. Для проведення дистанційних платіжних операцій надавачі платіжних послуг зобов`язані застосовувати посилену автентифікацію платника, що включає використання унікальних для кожної окремої операції даних, які дають змогу пов`язувати (в результаті виконання алгоритму співставляти контрольний показник з даними операції) операцію на певну суму і конкретного отримувача. Відповідно до ч. 4 ст. 87 ЗУ «Про платіжні послуги» платник зобов`язаний негайно після того, як така інформація стала йому відома, повідомити надавача платіжних послуг у визначеному договором порядку про факт виконання з його рахунку неналежної або неакцептованої платіжної операції для отримання відшкодування за такою операцією. Згідно з п. 140 Положення НБУ «Про порядок емісії та еквайрингу платіжних інструментів» №164 від 29.07.2022 (далі Положення №164), користувач зобов`язаний не повідомляти та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, що дає змогу ініціювати платіжні операції, та негайно після того, як йому стало відомо про факт втрати такої інформації та/або платіжного інструменту, повідомити про це емітента в спосіб та каналами зв`язку, визначеними договором між емітентом та користувачем. До моменту повідомлення емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неналежних платіжних операцій та відповідальність за них покладаються на користувача. З моменту повідомлення користувачем емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неакцептованих/неналежних платіжних операцій та відповідальність покладаються на емітента. Момент, з якого настає відповідальність емітента, має бути чітко визначений умовами договору, укладеного між користувачем та емітентом. Відповідно до п.п 11 п.3 Положення №164, електронний платіжний засіб - платіжний інструмент, реалізований на будь-якому носії, що містить в електронній форт дані, необхідні для ініціювання платіжної операції та/або здійснення інших операцій, визначених договором з емітентом». Платіжний застосунок - програмне забезпечення, що дає змогу користувачу ініціювати платіжну операцію (у тому числі за допомогою платіжних інструментів) та/ або здійснювати інші операції, передбачені договором з надавачем платіжних послуг (п.п. 23 п. 3 Положення №164). Відповідно до п. 136 Положення №164 користувач зобов`язаний зберігати та використовувати платіжні інструменти відповідно до вимог законодавства України та`іумов договору, укладеного з емітентом, і не допускати використання платіжних інструментів особами, які не мають на це законного права або повноважень». Відповідно до ч. 3 статті 87 ЗУ "Про платіжні послуги" платник зобов`язаний відшкодувати шкоду, заподіяну надавачу платіжних послуг, що його обслуговує, внаслідок недотримання цим платником вимог щодо захисту інформації і здійснення неправомірних дій з компонентами платіжної інфраструктури (у тому числі платіжними інструментами, обладнанням, програмним забезпеченням). У разі недотримання користувачем зазначених вимог надавач платіжних послуг, що обслуговує платника, звільняється від відповідальності перед платником за виконання платіжних операцій. П. 146 Положення №164 передбачено, що власник рахунку не несе відповідальності за платіжні операції, здійснені без автентифікації платіжного інструменту і його держателя, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність власника рахунку/держателя призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Отже, лише наявність обставин, які безспірно доводять, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, є підставою для притягнення його до цивільно-правової відповідальності. Наведені правила визначають предмет дослідження та відповідним чином розподіляють між сторонами тягар доведення, а отже, встановленню підлягають обставини, які беззаперечно свідчитимуть, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції від його імені. В разі недоведеності обставин, які безспірно свідчать про те, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, необхідно виходити з відсутності вини користувача у перерахуванні чи отриманні спірних грошових коштів. Відповідно до висновку, викладеного в постанові Верховного Суду від 07 грудня 2020 року у справі № 182/5175/16-ц, на клієнта банку - власника картки покладено обов`язок нерозголошення (нерозкриття) інформації за рахунком, паролів, ПІН-кодів, СVV-кодів, як і обов`язок повідомлення банку в разі втрати, викрадення платіжної картки та розголошення інформації за рахунком. Оскільки операція з переказу спірних коштів була здійснена у мережі Інтернет з підтвердженням платежу З-D Secure, списання коштів з карткового рахунку фізичної особи відбулося за електронною ідентифікацією електронного платіжного засобу і його користувача, а позичальник підтвердив факт надходження на його телефон відповідних повідомлень від АТ КБ ПриватБанк», то останній не повинен нести відповідальність за дану операцію. Указані висновки також узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постановах від 05 червня 2019 року у справі № 712/4463/16-ц (провадження № 61-22267св18), від 10 липня 2019 року у справі № 522/22780/15-ц (провадження № 61-23040св18), від 17 червня 2020 року у справі № 201/15185/16-ц (провадження № 61-41264св18). Як вбачається з матеріалів справи, позивач оспорює операції по картці, які відбулися 03.03.2024 року, і за якими невідомими особами з рахунку [NUMBER] списано грошові кредитні кошти на загальну суму 56718,00 грн, безпідставно списані в травні 3911,55 грн та зняття з рахунку [NUMBER] гошових коштів на суму 1554,44 грн. Позивач стверджує, що кредитною карткою вона ніколи не користувалась та не робила жодних транзакцій. За змістом ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Висновком 526 перевірки АТ КБ «ПриватБанк» щодо звернення [PERSON] встановлено, що грошові кошти 03.03.2024 з карти клієнта № [NUMBER] на суму було знято 56718,00 шляхом здійснення транзакції купівлі в інтернеті, по якій була попередня аутентифікація в 3-D Secure на фінансовий номер [NUMBER] , зі зміною паролю входу в П-24 клієнта, телефон знаходився у клієнта. Перевіркою встановлено, що, [PERSON] , заходила в Приват 24 за допомогою паролю та логіну входу, які відомі тільки їх власнику, а саме вхід в Приват 24 був здійснений 02.03.2024 о 11.08 годині з використанням фінансового номера [NUMBER] . Після цього, об 11.11 годині, в застосунку відбулася зміна фінансового номера на [NUMBER] . Перевіркою логів під обліковим записом клієнта [PERSON] в період, що передував переказу коштів та в період переказу коштів встановлено, що такі входи відбувалися з 2-х пристроїв: M2006C3MNGIREDM1 та IPHONE 9.1 (1). Авторизація їх проведена із коректним введенням логіну та паролю клієнта та підтвердженням таких входів через фінансовий телефон клієнта. Аналіз операцій з картою [NUMBER] клієнта банку [PERSON] , виявлені при цьому авторизації в Приват24 свідчать про те, що в особи, яка вчиняла дії щодо зняття з неї грошових коштів, був доступ до П-24 клієнта банку [PERSON] , заходила вона туди за допомогою паролю та логін а входу, які відомі тільки їх власнику. Проведення вказаних дій знаходиться в зоні відповідальності самого клієнта банку. Аналізуючи наявні у справі докази, суд приходить до висновку про те, що позивач, як користувач кредитної картки «Універсальна», своїми діями сприяла незаконному використанню інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції за кредитною карткою, оскільки вхід до системи Приват24 здійснено корректно, транзакція була підтверджена 3-D Secure, який надсилався на її фінансовий телефон, що в подальшому дало змогу ініціювати платіжні операції 03.03.2024 щодо перерахування з її карткового рахунку кредитних коштів на загальну суму 56718,00 грн. Суд відхиляє доводи позивача щодо ненадходження на її фінансовий номер смс-повідомлення з одноразовим паролем, який був введений в застосутнку "Приват 24", що в подальшому призвело до зміни фінансового номеру та наступного перерахування з її рахунків грошових коштів, оскільки без вчинення цих дій при вході до системи «Приват24» указані транзакції не були б проведені. Позивач, звертаючись до суду з цим позовом, не була позбавлена можливості, як власник телефона з фінансовим номером, надати відповідну роздруківку/скрнішот з нього на підтвердження доводів щодо неотримання дзвінка або смс-повідомлення у спірний період, зокрема на дату коли відбувалась зміна її фінансового номера в застосутку "Приват 24", проте матеріали справи такої інформації не містять. Позивачне надала доказів на спростування викладеної інформації в матеріалах службової перевірки щодо коректного входу в систему Приват-24 для здійснення переказів, зокрема, щодо того, що вона не користувалася кредитними коштами на рахунку, транзакції не підтверджувались 3-D Secure, на її фінансовий номер не надсилались жодні повідомлення. Суд бере до уваги письмові пояснення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ТОВ"НоваПей" надані безпосередньо до суду та на адвокатський запит представника відповідача, згідно яких Клієнт платіжної установи (номер карти [NUMBER] ) станом на 03.03.2024 року мав в цифровому гаманці карту [NUMBER] , з якої через мобільний застосунок «NovaPay» (віртуальний платіжний термінал Товариства) здійснив чотири перекази на загальну суму 56718,00 грн, а також те, що реєстрація електронного платіжного засобу в цифровому гаманці можлива тільки за умови володіння індивідуальною обліковою інформацією, яку користувачу заборонено передавати третім особам. Платіжна установа під час моніторингу оскаржуваних Позивачем платіжних операцій не мала підстав для визнання їх неналежними. Електронний платіжний засіб [NUMBER] був доданий до цифрового гаманця мобільного застосунку NovaPay користувача [PERSON] 03.03.2024 шляхом введення реквізитів карти. Користувачем були введені наступні реквізити карти (номер, термін дії, СVС код) та успішно пройдена 3D Secure-автентифікація (через введення СМС-паролю, отриманого власником карти на свій фінансовий номер телефону або шляхом підтвердження операції в мобільному/інтернет-банкінгу власника карти). При здійсненні грошових, переказів Платіжна установа встановила та підтвердила особу власника платіжного рахунку NovaPay шляхом введення ним коректного паролю до мобільного застосунку та ініціювала запит на 3D Secure -автентифікацію власника карти [NUMBER] (через введення СМС-паролю, отриманого власником карти на свій фінансовий номер телефону або шляхом підтвердження операції в мобільному/інтернет-банкінгу власника карти). При здійсненні грошових`переказів Платіжна установа направила емітенту карти [NUMBER] запити на авторизацію та отримала погодження від емітента на проведення таких операцій. Таким чином, суд погоджується з доводами банку про недоведеність позивачем факту нерозголошення особистої інформації, яка стала наслідком списання грошових коштів. Наявність кримінального провадження, відкритого за заявою [PERSON] , не може свідчити про вчинення злочину відносно неї та не може бути підставою для звільнення позивача від доказування в силу ч. 6 ст. 82 ЦПК України, ураховуючи, що само по собі зазначене кримінальне провадження не є підтвердженням вчинення злочину щодо позивача до ухвалення вироку у кримінальній справі та встановлення винної особи. Установивши, що позивач своїми діями сприяла незаконному використанню інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції від її імені, а в матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази порушення банком правил проведення розрахункових операцій в процесі переказу грошових коштів з карткового рахунку позивача, відсутні підстави вважати, що АТ КБ «ПриватБанк» незаконно здійснив операції по списанню 03.03.2024 року коштів з кредитної картки № [NUMBER] на загальну суму 56718,00 грн, перерахування 1554,44 грн з картки № [NUMBER] на карту «Скарбничка» та зарахування 03.03.2024 суми вкладу 1554,44 грн з «Скарбничка» на кредитну картку № [NUMBER] . Окрім цього, суд зазначає, що відповідно виписок по рахунках позивача, грошові кошти в сумі 1554,44 грн, які вона просить стягнути з відповідача (п.2 позову) є складовою суми 56718,00 грн (п.1 позову), оскільки спочатку були зараховані на кредитну картку, а потім всією сумою були перераховані через гаманець NovaPay. Таким чином, вимоги про стягнення заявлені в п.2 позову є безпідставними також із цих підстав. Стосовно позовних вимог про стягнення з відповідача 3911,55 грн списаних у травні 2024 грошових коштів, то суду не надано жодних доказів такого списання, зокрема не доведено з яких рахунків позивача проводилось таке списання на погашення заборгованості по рахунку № [NUMBER] , якщо дійсно таке списання проводилось, оскільки з поданих сторонами виписок по рахунку № [NUMBER] транзакцій на таку суму відсутні. А тому й вимоги по стягненню з відповідача на користь позивача 3911,55 грн є безпідставними і відповідно такими, що не можуть бути задоволені. Крім того,суд вважає за необхідне зазначити, що заявлені позивачем вимоги про зобов`язання АТ КБ «ПриватБанк» здійснити перерахунок відсотків за кредитом, з урахуванням поточної кредитної заборгованості на рахунку № [NUMBER] в сумі 3911,55 грн є неналежним способом захисту. Зазначене узгоджується з правовим висновком Верховного Суду у постанові від 10 жовтня 2019 року у справі № 320/8618/15-ц (провадження № 61-4393сво18), за яким не є ефективним способом захисту визнання неправомірними дії в частині не зарахування сплати, зобов`язання зарахувати перераховані щомісячні платежі, скасування та списання безнадійної заборгованості, зобов`язання скасувати суму пені, заборона здійснювати подальше нарахування пені та/або штрафів на основну суму заборгованості із зобов`язань за кредитним договором, зобов`язання вчинити дії із скасування нарахування відсотків за користування кредитом та штрафних санкцій, зобов`язання скасувати незаконно нараховані штрафні санкції за несвоєчасну здійснену оплату, оскільки не передбачають відповідного обов`язку іншого суб`єкта цивільного правовідношення та не забезпечують відновлення прав особи, що заявляє такі вимоги. У випадку пред`явлення позову про стягнення заборгованості за кредитним договором, вказані позивачем обставини щодо безпідставного нарахування відсотків та суми щомісячного обов`язкового платежу за кредитом повинні оцінюватись судом саме при вирішенні питання про стягнення заборгованості. Окрім цього, суд звертає увагу, що платіжні операції з переказу коштів з платіжної картки позивача були проведені за рахунок кредитного ліміту, тобто за рахунок коштів банку, а не особистих коштів позивачки, а тому у [PERSON] відсутнє право просити суд зобов`язати банк відновити залишок кредитних коштів, які їй не належать, адже визначення розміру кредитного ліміту, який встановлюється на платіжні картки клієнтів, є виключним правом банку (п.2.1.1.2.5 Умов і правил надання банківських послуг). За таких обставин, задоволення позовних вимог в цій частині, це не забезпечить відновлення прав особи, оскільки банк не буде позбавлений в подальшому змінити, як в сторону збільшення так і зменшення, без погодження з клієнтом розмір кредитного ліміту, а тому позовні вимоги про відновлення розміру кредитного ліміту суд визнає неналежним способом захисту. За вказаних обставин суд вважає вимоги позивача необґрунтованими в повному обсязі та такими, що не підлягають задоволенню. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed