Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-23 00:00:00

Стислий виклад позиції сторін. Позивач [PERSON] подав до суду позовну заяву до Журавненської селищної громади Стрийського району Львівської області (відповідач), в якій просить визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлої матері [PERSON] терміном три місяці. В обґрунтування своїх вимог щодо предмета спору покликається на те, що [INFO] померла його мати [PERSON] . За життя мати склала заповіт від 11.06.2011, яким усе своє майно заповіла йому. Мати [PERSON] постійно була зареєстрована та проживала в [ADDRESS] . Після смерті його матері держава агресор Росія почала військові дії та напала, в тому числі, на Київську область, де він проживає. Зважаючи на ведення бойових дій в їхньому регіоні та значну віддаль до села Зарічне він, переживаючи за своє життя, не зміг вчасно приїхати і оформити спадкове майно. Відповідач правом на подання відзиву не скористався. У судовому засіданні представник позивача позов підтримав повністю, покликаючись на викладені у ньому обставини. Окрім цього, пояснив, що про наявність заповіту він дізнався від сестри, коли та знайшла його у будинку матері після смерті останньої. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, однак подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності та відсутність заперечень стосовно предмета даної заяви. Заяви, клопотання, подані учасниками справи. Представником позивача подано заяву про розгляд справи за його відсутності (а.с.31), заяву про направлення рішення суду на вказану адресу (а.с.45, 49). Представником відповідача подано заяву про розгляд справи за його відсутності та відсутність заперечень стосовно предмета дано заяви (а.с.21-22, 53). Процесуальні дії у справі. Ухвалою від 29.04.2024 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено справу до відкритого підготовчого засідання в порядку загального позовного провадження (а.с.15-16). Ухвалою підготовчого засідання від 27.05.2024 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті (а.с.24). Позиція суду. Суд, заслухавши аргументи представника позивача, показання свідка, з`ясувавши обставини, на які сторона позивача посилаються як на підставу позовних вимог, всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, надавши оцінку кожному доказу окремо та зібраним у справі доказам у цілому, доходить висновку, що позов підлягає задоволенню повністю виходячи з такого. Фактичні обставини, встановлені судом, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини. [PERSON] народився [INFO] та його батьками є [PERSON] та [PERSON] , про що свідчить свідоцтво про народження від 17.05.1966 (а.с.9). Відповідно до заповіту від 14.06.2011, зареєстрованого у реєстрі за №82, [PERSON] заповіла все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося і взагалі все те, що буде належати їй на день її смерті і на що вона за законом матиме право синові [PERSON] , 1966р.н. (а.с.10). [PERSON] померла [INFO] у с. Зарічне Журавненської ТГ Стрийського району Львівської області, що підтверджується свідоцтвом про смерть від 27.01.2022 (а.с.3). Згідно з довідкою Журавненської селищної ради Стрийського району Львівської області № 310 від 02.04.2024, [PERSON] до дня своєї смерті і на день смерті, яка наступила [INFO] , постійно проживала і була зареєстрована в [ADDRESS] . У Зарічненській районній раді від померлої [PERSON] посвідчувався заповіт 14.06.2011 №82. Померла [PERSON] на день смерті була зареєстрована одна (а.с.11). Постановою завідувача Жидачівською ДНК від 08.04.2024 відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті його матері [PERSON] у зв`язку з тим, що ним пропущено піврічний термін з дня смерті спадкодавця, із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса вчасно не звернувся (а.с.12). Відповідно до інформації, наданої Жидачівською державною нотаріальною конторою від 30.07.2024, після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , в Жидачівській нотаріальній конторі Львівської області спадкова справа не заводилася (а.с.50). Свідок [PERSON] надала суду показання, за змістом яких вона є рідною сестрою позивача. 01.04.2024 прибираючи у будинку їхньої матері, під матрацом ліжка, де спала мати, вона знайшла заповіт, складений матір`ю на користь сина [PERSON] . Про знахідку вона відразу повідомила брата. Останній близько 20 років проживав окремо, у Київській області. Про наявність складеного на його ім`я заповіту брат не знав. Вона постійно проживала у м. Стрию, а їхня мати сама у с. Зарічне до дня смерті. Після смерті матері вона спадщину не прийняла і на неї не претендує. Зміст спірних правовідносин. Спірні правовідносини між сторонами виникли у зв`язку з пропуском позивачем строку подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини та відсутністю у нього зареєстрованого місця проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини. Норми права, які застосував суд. До спірних правовідносин, які виникли між сторонами, підлягають застосуванню норми Цивільного кодексу України (далі ЦК України). Так, нормами статті 1223 ЦК України передбачено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Відповідно до приписів частини 1 статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно з положеннями частин 1 та 2 статті 1169 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Вимогами частини 1 статті 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до приписів частини 1 статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Згідно з положеннями частини 3 статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Крім цього, суд бере до уваги роз`яснення, викладені у пункті 24 постанови Пленуму ВСУ від 30.05.2008 №7 «Про судову практику у справах про спадкування». Узагальнені обставини, встановлені судом. Судом встановлено на підставі безпосередньо досліджених та оцінених наявних у справі доказів, що [PERSON] , яка померла [INFO] , за життя зробила особисте розпорядження, склавши заповіт, яким заповіла все належне їй майно синові [PERSON] . Після її смерті відкрилась спадщина на спадкове майно, однак [PERSON] у визначений законом строк не подав нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Мотивована оцінка наведених сторонами аргументів щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову. Надавши оцінку аргументам сторони позивача, суд зауважує, що за загальним правилом право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою і для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. За змістом статті 1272 ЦК України поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, суд зазначає, що у разі пропуску спадкоємцем шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Наведені позивачем причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, на переконання суду, є поважними. Так, суд звертає увагу на місце проживання спадкодавиці та місце складання нею заповіту, а також зареєстроване місце проживання позивача, які значно віддалені один від одного. Аргументи сторони позивача щодо незнання про складення матір`ю на його ім`я заповіту є такими, що заслуговують на увагу, оскільки узгоджуються з дослідженими судом доказами та дозволяють виснувати, що про наявність заповіту позивач міг дізнатися саме після спливу визначеного законом строку для прийняття спадщини. Крім цього, суд зауважує, що аргументи щодо наявності у позивача обґрунтованого побоювання за свою безпеку, життя та здоров`я у зв`язку із збройною агресією росії проти України, також заслуговують на увагу, оскільки такі ґрунтуються на об`єктивних даних. Таким чином, наведені стороною позивача причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, у своїй сукупності, свідчать про наявність обставин, які об`єктивно унеможливлювали своєчасне виконання позивачем вимог закону щодо особистого подання заяви нотаріусу після відкриття спадщини. Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що позов слід задовольнити повністю. На підставі статей 1268, 1270, 1272 Цивільного кодексу України та

Outcome: approved