Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-03 00:00:00

до Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області звернулася [PERSON] з позовом до НОВОДМИТРІВСЬКОЇ СІЛЬСЬКОЇ РАДИ ЗОЛОТОНІСЬКОГО РАЙОНУ ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ, третя особа - приватний нотаріус Золотоніського районного нотаріального округу Черкаської області Шипович Яна Іванівна, про визнання права власності в порядку спадкування. В обґрунтування позовних вимог зазначено, що [INFO] помер брат позивача [PERSON] . Після смерті [PERSON] залишилось п?ять об?єктів нерухомого (спадкового) майна, а саме: земельна ділянка загальною площею 2,8501 га., кадастровий номер 7121585800:05:006:0121, яка розташована на території Ковтунівської сільської ради Золотоніського району Черкаської області; земельна ділянка загальною площею 0,2563 га., кадастровий номер 7121585801:01:002:0502, яка розташована на території Ковтунівської сільської ради Золотоніського району Черкаської області; земельна ділянка загальною площею 5,7883 га., кадастровий номер 7121585800:04:003:0114, яка розташована на території Ковтунівської сільської ради Золотоніського району Черкаської області; земельна ділянка загальною площею 0,1324 га., кадастровий номер 7121585801:01:002:0503, яка розташована в с.Ковтуни Золотоніського району Черкаської області; житловий будинок [ADDRESS] , загальною площею 62,8 м2, житлова площа 34,8 м2, який розташований на земельній ділянці площею 0,2500 га. кадастровий номер 7121585801:01:002:0503. 01.07.2022 позивач звернулася до приватного нотаріуса Золотоніського районного нотаріального округу Черкаської області Шипович Я.І. з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на земельну ділянку площею 2,8501 га, на земельну ділянку площею 0,2563 га, на земельну ділянку площею 5,7883 га, на земельну ділянку площею 0,1324 га, та на житловий будинок загальною площею 62,8 м2. Приватний нотаріус Золотоніського районного нотаріального округу Черкаської області Шипович Я.І. надала письмову відповідь щодо порядку отримання свідоцтва про право на спадщину на спадкове майно, яке залишилось після смерті [PERSON] , який на день смерті був зареєстрований по [ADDRESS] . Також було повідомлено про те, що заяву про прийняття спадщини подав також брат померлого [PERSON] , який на час подачі заяви мав неповний пакет документів, а також ним було повідомлено, що документи на спадкове майно знаходиться у нього та він не бажає їх надавати іншим спадкоємцям. Нотаріусом було повідомлено, що для подальшого оформлення спадщини та отримання свідоцтва про право на спадщину за законом після спливу шести місяців за відсутності спору між спадкоємцями, позивачу необхідно мати на руках документи на спадкове майно. 08.09.2023 позивач повторно звернулася до приватного нотаріуса Золотоніського районного нотаріального округу Черкаської області Шипович Я.І. з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті брата [PERSON] , який помер [INFO] . 08.09.2023 приватний нотаріус Золотоніського районного нотаріального округу Черкаської області Шипович Я.І. видала постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії у зв?язку із відсутністю у нотаріуса правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкодавцеві. Також було повідомлено про те, що заяву про прийняття спадщини подав також брат померлого [PERSON] , який на час подачі заяви мав неповний пакет документів, а також ним було повідомлено, що документи на спадкове майно знаходиться у нього та він не бажає їх надавати іншим спадкоємцям. Позивач зазначає, що [PERSON] не є братом померлого [PERSON] , а є сином позивача [PERSON] .. [PERSON] одружився із [PERSON] та взяв прізвище дружини « [PERSON] ». Таким чином ввів в оману приватного нотаріуса Золотоніського районного нотаріального округу Черкаської області Шипович Я.І. вказавши, що він є братом померлого з метою спадкування в порядку ч.1 ст.1262 ЦК України (начебто як спадкоємець другої черги) та подав заяву про прийняття спадщини після смерті свого рідного дядька [PERSON] , але документів що підтверджують родинні відносини не надав, а також відмовився надавати нотаріусу документи на спадкове майно, щоб позивач не змогла прийняти спадщину після смерті брата [PERSON] .. Позивач змушена звернутися до суду для захисту своїх законних прав та інтересів. На підставі викладеного вище, позивач просить суд визнати за нею право власності в порядку спадкування за законом на: земельну ділянку загальною площею 2,8501 га., кадастровий номер 7121585800:05:006:0121, яка розташована на території Ковтунівської сільської ради Золотоніського району Черкаської області; земельну ділянку загальною площею 0,1324 га., кадастровий номер 7121585801:01:002:0503, яка розташована в с.Ковтуни Золотоніського району Черкаської області; земельну ділянку загальною площею 0,2563 га., кадастровий номер 7121585801:01:002:0502, яка розташована на території Ковтунівської сільської ради Золотоніського району Черкаської області; земельну ділянку загальною площею 5,7883 га., кадастровий номер 7121585800:04:003:0114, яка розташована на території Ковтунівської сільської ради Золотоніського району Черкаської області; житловий будинок [ADDRESS] , загальною площею 62,8 м2, житлова площа 34,8 м2. Ухвалою Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 22.09.2023 позовну заяву [PERSON] до Ковтунівської сільської ради Золотоніського району Черкаської області, третя особа - приватний нотаріус Золотоніського районного нотаріального округу Черкаської області Шипович Яна Іванівна, про визнання права власності в порядку спадкування залишено без руху. Ухвалою Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 13.10.2023 прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі, визначено розгляд проводити за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання. Ухвалою Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 16.11.2023 витребувано у приватного нотаріуса Золотоніського районного нотаріального округу Черкаської області Шипович Яни Іванівни належним чином завірену копію спадкової справи після померлого [INFO] [PERSON] . Ухвалою Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 14.12.2023 залучено в цивільній справі за позовом [PERSON] до Ковтунівської сільської ради Золотоніського району Черкаської області, третя особа - приватний нотаріус Золотоніського районного нотаріального округу Черкаської області Шипович Яна Іванівна, про визнання права власності в порядку спадкування, третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача [PERSON] . Ухвалою Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 23.05.2024 приєднано до матеріалів справи: копію витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу із зазначенням відомостей про другого з подружжя № 00043160495 від 17.01.2024; копію витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу із зазначенням відомостей про другого з подружжя № 00043309558 від 26.01.2024; копію свідоцтва про народження [PERSON] серії [NUMBER] від 07.12.2022; копію свідоцтва про народження [PERSON] серії [NUMBER] ; копію свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] від 15.09.2001; копію свідоцтва про смерть [PERSON] серії [NUMBER] від 17.01.2024; копію свідоцтва про смерть [PERSON] серії [NUMBER] від 19.01.2022; копію витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію усиновлення (удочеріння) № 00034191101 від 14.12.2021; лист ЦЕНТРАЛЬНОГО МІЖРЕГІОНАЛЬНОГО УПРАВЛІННЯ МІНІСТЕРСТВА ЮСТИЦІЇ (М.КИЇВ) від 16.05.2024 № 25056/8.6-24/вх.28992/8.6-24. Закрито підготовче засідання у цивільній справі та призначено справу до судового розгляду у порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні. Позивач [PERSON] у судовому засіданні підтримала позовні вимоги та просила задовольнити. Відмовилася від надання юридичних послуг її представниками адвокатами Стельниковичем С.А. та [PERSON] і не заперечувала щодо проведення судових засідань без їхньої участі. Додатково повідомила суд, що відповідно до повторного свідоцтва про народження [PERSON] є її сином. Вважає, що витяг про усиновлення, наданий суду [PERSON] , є підробленим. Представник відповідача НОВОДМИТРІВСЬКОЇ СІЛЬСЬКОЇ РАДИ ЗОЛОТОНІСЬКОГО РАЙОНУ ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ у судове засідання не з`явився, подали до суду заяву про розгляд справи без їхньої участі. При винесенні рішення поклалися на розсуд суду. Третя особа приватний нотаріус Золотоніського районного нотаріального округу Шипович Я.І. у судове засідання не з`явилася. До початку судового засідання подала заяву про розгляд справи без її участі. Третя особа [PERSON] у судовому засіданні заперечував проти задоволення позовних вимог, оскільки померлий [PERSON] є його братом. Позивач [PERSON] є його біологічною матір`ю, яка залишила його у дитячому будинку. Його усиновили дід і баба, які були батьками [PERSON] та померлого [PERSON] .. Заслухавши учасників судового процесу, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, що мають значення для вирішення справи по суті, суд зазначає про таке. З матеріалів справи судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] . Після його смерті відкрилась спадщина на наступне нерухоме майно: земельна ділянка загальною площею 2,8501 га., кадастровий номер 7121585800:05:006:0121, яка розташована на території Ковтунівської сільської ради Золотоніського району Черкаської області; земельна ділянка загальною площею 0,2563 га., кадастровий номер 7121585801:01:002:0502, яка розташована на території Ковтунівської сільської ради Золотоніського району Черкаської області; земельна ділянка загальною площею 5,7883 га., кадастровий номер 7121585800:04:003:0114, яка розташована на території Ковтунівської сільської ради Золотоніського району Черкаської області; земельна ділянка загальною площею 0,1324 га., кадастровий номер 7121585801:01:002:0503, яка розташована в с.Ковтуни Золотоніського району Черкаської області; житловий будинок [ADDRESS] , загальною площею 62,8 м2, житлова площа 34,8 м2. Із матеріалі спадкової справи після померлого [PERSON] №20/2022 вбачається, що із заявами про прийняття спадщини [INFO] звернулася сестра померлого [PERSON] та [INFO] брат померлого [PERSON] . Постановою приватного нотаріуса Золотоніського районного нотаріального округу Шипович Я.І. від 08.09.2023 відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті [INFO] брата [PERSON] , оскільки заяву про прийняття спадщини подав брат померлого [PERSON] , який на час подачі заяви мав неповний пакет документів, що підтверджують родинні стосунки. Після смерті [PERSON] залишилося спадкове майно, на яке у [PERSON] відсутні правові документи. Зі слів [PERSON] документи на спадкове майно знаходяться у нього та він не бажає їх надавати іншим спадкоємцям для оформлення спадщини. [PERSON] народилася [INFO] , її батьками є [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] . Відповідно до копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого повторно, [INFO] у с. Ковтуни Золотоніського р-ну Черкаської обл. народився [PERSON] , батьками якого є [PERSON] та [PERSON] . Згідно з витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію усиновлення (удочеріння) № 00034191101 від 14.12.2021, виданого Золотоніським відділом ДРАЦС у Золотоніському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), 05.10.1979 складено актовий запис №12 Відділом ДРАЦС по м. Смілі Смілянського міськрайонного управління юстиції у Черкаській області. Відомості про усиновлюваного: прізвище, ім`я, по батькові до усиновлення - [PERSON] ; прізвище, ім`я, по батькові після усиновлення - [PERSON] ; дата народження до усиновлення - [INFO] ; дата народження після усиновлення - [INFO] ; місце народження до усиновлення - с. Ковтуни Золотоніського р-ну Черкаської обл.; місце народження після усиновлення - с. Ковтуни Золотоніського р-ну Черкаської обл.. Відомості про усиновителя - [PERSON] . Відомості про усиновительку - [PERSON] . Відомості про підставу усиновлення: рішення виконкому Смілянської міської Ради депутатів трудящих Черкаської області від 04.10.1979 № 557. Відповідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу № 00043309558 від 26.01.2024, виданого Обухівським відділом ДРАЦС в Обухівському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), 07.04.2015 складено актовий запис № 52 відділом ДРАЦС по місту Золотоноші реєстраційної служби Золотоніського міськрайонного управління юстиції у Черкаській області. Відомості про одного з подружжя: прізвище додержавної реєстрації - [PERSON] ; прізвище після реєстрації шлюбу - [PERSON] ; власне ім`я, по батькові - [PERSON] . Відомості про одного з подружжя: прізвище додержавної реєстрації - [PERSON] ; прізвище після реєстрації шлюбу - [PERSON] ; власне ім`я, по батькові - [PERSON] . Частинами 3-5 статті 232 СК України передбачено, що з моменту усиновлення виникають взаємні особисті немайнові та майнові права і обов`язки між особою, яка усиновлена (а в майбутньому - між її дітьми, внуками), та усиновлювачем і його родичами за походженням. Усиновлення надає усиновлювачеві права і накладає на нього обов`язки щодо дитини, яку він усиновив, у такому ж обсязі, який мають батьки щодо дитини. Усиновлення надає особі, яку усиновлено, права і накладає на неї обов`язки щодо усиновлювача у такому ж обсязі, який має дитина щодо своїх батьків. Відповідно до матеріалів справи та спадкової справи № 20/2022, спадкоємці першої черги після померлого [PERSON] відсутні. Спадкоємцями другої черги права на спадкування за законом майна після смерті [PERSON] є його рідна сестра [PERSON] та [PERSON] після усиновлення батьками померлого. Предметом позову у справі є визнання майнових прав позивача на майно в порядку спадкування після смерті брата. Згідно зі ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. За загальними положеннями про спадкування, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Як роз`яснено у п.23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Отже, питання про право спадкоємця на спадкове майно вирішується судом у разі невизнання такого права чи відмови нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину. При розгляді справ про спадкування суди мають встановлювати: місце відкриття спадщини, коло спадкоємців, які прийняли спадщину, законодавство, яке підлягає застосуванню щодо правового режиму спадкового майна та часу відкриття спадщини. Обставини, які входять до предмета доказування у зазначеній категорії справ, можна встановити лише при дослідженні документів, наявних у спадковій справі. Належними доказами щодо фактів, які необхідно встановити для вирішення спору про спадкування, є копії документів відповідної спадкової справи, зокрема, поданих заяв про прийняття спадщини, виданих свідоцтв про право на спадщину, довідок житлово-експлуатаційних організацій, сільських, селищних рад за місцем проживання спадкодавця. Як роз`яснено у п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. У даній справі позивач за наявності іншого спадкоємця - [PERSON] , пред`явила позов до органу місцевого самоврядування в особі НОВОДМИТРІВСЬКОЇ СІЛЬСЬКОЇ РАДИ ЗОЛОТОНІСЬКОГО РАЙОНУ ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ. Після отримання судом копії спадкової справи, ухвалою Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 14.12.2023 з власної ініціативи суду залучено в цивільній справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача [PERSON] .. Позивачем та її представниками [PERSON] не був залучений до участі у розгляді справи. В силу повноважень, визначених ЦПК України суд не наділений повноваженнями заміни сторони або залучення співвідповідачів з власної ініціативи. Враховуючи викладене, суд вважає, що заявлені позивачем позовні вимоги безумовно стосуються прав та обов`язків [PERSON] , який не був залучений у справі відповідачем. Відповідно до частини першої ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. У цивільному судочинстві діє принцип диспозитивності, який покладає на суд обов`язок вирішувати лише ті питання, про вирішення яких його просять сторони у справі (учасники спірних правовідносин), та позбавляє можливості ініціювати судове провадження. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Формування змісту та обсягу позовних вимог є диспозитивним правом позивача. Отже, кожна сторона сама визначає стратегію свого захисту, зміст своїх вимог і заперечень, а також предмет та підстави позову, тягар доказування лежить на сторонах спору, а суд розглядає справу виключно у межах заявлених ними вимог та наданих доказів. Посилання позивача на те, що витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію усиновлення (удочеріння) підроблений [PERSON] , суд не бере до уваги, оскільки останньою не надано доказів, що усиновлення [PERSON] визнано недійсним або скасовано відповідно до чинного законодавства. Крім того, враховуючи принцип диспозитивності та те, що у позовних вимогах не ставиться питання про визнання недійсним або скасування усиновлення [PERSON] , такі доводи сторони позивача не можуть бути взяті до уваги. Так, обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів. Усебічність та повнота розгляду передбачає з`ясування усіх юридично значущих обставин та наданих доказів з усіма притаманними їм властивостями, якостями та ознаками, їх зв`язків, відносин і залежностей. Усебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин справи забезпечує, як наслідок, постановлення законного й обґрунтованого рішення. Відповідно до ч.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до змісту ст.ст. 51, 175 ЦПК України на позивача покладено обов`язок визначати відповідача у справі. При цьому суд при розгляді справи має виходити із складу осіб, які залучені до участі у справі позивачем. У разі пред`явлення позову до частини відповідачів, суд не вправі зі своєї ініціативи і без згоди позивача залучати інших відповідачів до участі у справі як співвідповідачів та зобов`язується вирішити справу за тим позовом, що пред`явлений, і відносно тих відповідачів, які зазначені в ньому. Якщо позивач не заявляє клопотання про заміну неналежного відповідача, суд повинен відмовляти у задоволенні позову. В свою чергу, позивач не позбавлений можливості повторно звернутися до суду з відповідним позовом до належних відповідачів. Судом встановлено, що позивач не зверталася до суду із клопотанням про заміну неналежного відповідача належним. Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц зроблено висновок, що пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження. Тобто, пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову. У справах про визнання права власності у порядку спадкування належним відповідачем є спадкоємець (спадкоємці), який прийняв спадщину, а у випадку їх відсутності, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, належним відповідачем є відповідний орган місцевого самоврядування (постанова Верховного Суду у справі № 759/19779/18 від 10.11.2021). Пред`явлені у цій справі позивачем вимоги безпосередньо стосуються прав та обов`язків [PERSON] та не можуть бути розглянуті судом у спорі, в якому останнього не було залучено відповідачем, оскільки лише за наявності належного відповідача у справі суд вправі вирішувати питання про обґрунтованість позовних вимог та їх задоволення. Без залучення належного відповідача позовні вимоги не можуть бути вирішені. Зазначене узгоджується з позицією Верховного Суду, яка викладена в постанові у справі № 315/236/21 від 28.12.2022. За вказаних обставин суд вважає, що позивач не надала суду доказів, що [PERSON] не є спадкоємцем другої черги після смерті [PERSON] , пред`явила позов до неналежного відповідача, що є підставою для відмови у задоволенні позову. Суд зазначає, що Європейський суд з прав людини зауважує на тому, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони, пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи, що суд прийшов до висновку про залишення позову без задоволення, підстави для стягнення з відповідачів судових витрат в порядку ст. 141 ЦПК України відсутні.

Outcome: dismissed