Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-26 00:00:00

На підставі частини 6 статті 259 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) в судовому засіданні 27 вересня 2024 року проголошено вступну та резолютивну частини рішення. 21\~червня 2023\~року АТ\~«Кредобанк» в\~особі свого\~представника \~адвоката Мужика\~Н.Т.\~звернулося до\~суду з\~позовом до\~ [PERSON] ,\~в якому\~заявлена вимога\~ про стягнення заборгованості за кредитним договором. В обґрунтування позовних вимог зазначено, що між АТ «Кредобанк» та відповідачем [PERSON] 10 червня 2019 року було укладено кредитний договір №CL-198524 (далі Кредитний договір), згідно з яким остання отримала грошові кошти в сумі 37300 грн. 00 коп. на строк 48 місяців, тобто з умовою їх повернення в термін до 09 червня 2023 року та зі сплатою відсотків за користування кредитом в розмірі 55,99 % річних. Відповідач [PERSON] порушила умови Кредитного договору і має прострочену заборгованість. Станом на 01 травня 2023 року сума заборгованості складає 57144 грн. 14 коп., де заборгованість за тілом кредиту 26625 грн. 06 коп., заборгованість за відсотками за користування кредитом 30519 грн. 08 коп., заборгованість за комісією 00 грн. 00 коп., донараховані відсотки - 00 грн. 00 коп., пеня за несвоєчасність виконання зобов`язань за договором 00 грн. 00 коп.. Відповідач [PERSON] в добровільному порядку не вжила заходів щодо погашення заборгованості, у зв`язку з чим позивач набув\~право вимагати\~дострокового повернення\~кредиту та\~процентів за\~Кредитним договором,відтак\~АТ «Кредобанк»\~вимушене було\~звернутись до\~суду із\~вищевказаним позовом.\~Одночасно позивач\~прохав вирішити\~питання про\~розподіл понесених\~ним судових\~витрат у\~розмірі 2684\~грн.\~00\~коп. (а.с.1-4,5). Ухвалою Самбірського міськрайонного суду Львівської області від 31 січня 2024 року позовну заяву прийнято до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження та вперше було призначено розгляд справи по суті на 21 березня 2024 року о 16 год. 00 хв. (а.с.52), який не відбувся у зв`язку з перебуванням головуючого судді на лікарняному (а.с.58). В подальшому розгляд справи по суті було призначено на 04 червня 2024 року о 09 год. 00 хв., який також не відбувся у зв`язку із перебуванням головуючого судді в нарадчій кімнаті по кримінальній справі (а.с.64). Далі розгляд справи по суті було призначено на 09 вересня 2024 року о 09 год. 00 хв., який було відкладено на 27 вересня 2024 року о 14 год. 00 хв. у зв`язку з неповідомленням відповідача про дату, час і місце розгляду справи (а.с.71). Представник позивача АТ «Кредобанк» про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином (а.с.73,.73 зворотна сторона,74), у п.3 позовної заяви представник позивача згідно довіреності Мужик Н.Т. прохав розглянути справу на підставі наявних матеріалів (а.с.4). Крім того, у письмовій заяві, поданій до суду, представник позивача згідно довіреності Рудницький Ю.І. вказав, що позивач позов підтримує у\~повному обсязі по тих підставах, які були викладені в позовній заяві, прохав позов задовольнити, справу прохав розглянути без участі представника позивача та не заперечував проти ухвалення заочного рішення (а.с.60). При цьому, повноважний представник позивача клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з викликом сторін не подавав. Відповідачу [PERSON] копія ухвали про відкриття провадження від 31 січня 2024 року разом з повідомленням про дату, час і місце розгляду справи та копією позовної заяви з додатками направлялись за її зареєстрованим місцем проживання, які вона отримала 15 лютого 2024 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с.57,63). Разом з тим, наступні поштові конверти з повідомленням про дату, час і місце розгляду справи повернуто на адресу суду не врученими адресату із відмітками пошти «одержувач знаходиться за межами України» (а.с.68-70,75-77). \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.1\~ст.131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться. Крім того, відповідач [PERSON] відповідно до вимог\~ч.11 ст.128 ЦПК України повідомлялась про дату, час і місце розгляду справи шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті суду (а.с.72). \~ \~ \~ \~Відтак, виходячи з викладеного, відповідач [PERSON] про дату, час і місце розгляду справи повідомлена належним чином. При цьому, відповідач заяву із запереченням проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження або клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з викликом сторін не подавала, правом подати відзив на позовну заяву не скористалась, жодних заяв з процесуальних питань від сторони відповідача до суду не надходило. Згідно ч.8\~ст.178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Виходячи з положень ч.5 ст.279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Враховуючи те, що справа призначена до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, а також з урахуванням неподання відповідачем відзиву на позовну заяву, суд вирішив проводити розгляд справи на підставі наявних у ній матеріалів. У відповідності до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Згідно ч.1 ст.279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у главі 10. Суд, з`ясувавши позицію позивача у справі, викладену у письмовій заяві, та у додатковій письмовій заяві, поданій повноважним представником до суду, вивчивши матеріали справи, дослідивши наявні у них докази та надавши їм належну оцінку, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Так, у відповідності до\~ст.2 ЦПК України\~завданнями цивільного судочинства є справедливий та неупереджений розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до положень частин 1-4 статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Частиною 1 статті 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Судом встановлені наступні обставини у справі та відповідні їм правовідносини. Відповідно до частин першої та другої статті 207 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Правочин, який вчиняє юридична особа, підписується особами, уповноваженими на це її установчими документами, довіреністю, законом або іншими актами цивільного законодавства. Визначення поняття зобов`язання міститься у частині першій статті 509 ЦК України. Відповідно до цієї норми зобов`язання це правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (ч.1 ст.626 ЦК України). Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства (ч.1 ст.628 ЦК України). Згідно із частиною першою та другою статті 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. За змістом частини першої статті 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції (оферти) однієї сторони укласти договір і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною, тому акцептуючи пропозицію Банку Відповідач підписом у Заяві про приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки) підтвердив, що між ним та Банком досягнуто згоди щодо всіх істотних умов Договору, які передбачені чинним законодавством України для такого роду договорів, в тому числі договору банківського рахунку та кредитного договору (ч.2 ст.638 ЦК України). З матеріалів справи вбачається, що між АТ «Кредобанк» та [PERSON] склалися кредитні правовідносини. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (ст.1055 ЦК України). При цьому, в матеріалах справи наявний пакет документів, який підтверджує, що сторони, діючи вільно та відповідно до стст.6,627 ЦК України уклали кредитний договір. Зміст Кредитного договору, укладеного між сторонами, зафіксований в кількох документах, договір підписаний сторонами: від імені банку уповноваженою на це особою та скріплений печаткою юридичної особи, а від імені позичальника особисто [PERSON] , що свідчить про те, що відповідач ознайомлена з текстом Кредитного договору, його умовами, тарифами, погодилася на всі умови, вказані в ньому, зокрема, щодо встановленої суми кредитних коштів, терміну їх повернення та розміру процентної ставки за користування кредитними коштами. Стаття 525 ЦК України\~вказує, що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно з нормою ст.526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином. Статтею 610 ЦК України встановлено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).\~\~ Одним із видів порушення зобов`язання є прострочення невиконання зобов`язання в обумовлений сторонами строк. Згідно з ч.1 ст.612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.\~\~ При цьому, статтею 625 ЦК України визначено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Відповідно до ст.629 ЦК України, договір є обов`язковим для виконання сторонами. Якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін) (ч.1 ст.530 ЦК України). Згідно чч.1,4 ст.631 ЦК України строком договору є час, протягом якого сторони можуть здійснити свої права і виконати свої обов`язки відповідно до договору. Закінчення строку договору не звільняє сторони від відповідальності за його порушення, яке мало місце під час дії договору. Доказами, які підтверджують наявність заборгованості та її розмір є первинні документи, оформлені відповідно до статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність». Згідно вказаної норми Закону підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи, які фіксують факти здійснення господарських операцій. Первинні документи повинні бути складені під час здійснення господарської операції, а якщо це не можливо - безпосередньо після її закінчення. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи. Відповідно до пункту 5.6 Положення про організацію операційної діяльності в банках України, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 18 червня 2003 року №254, виписки з особових рахунків клієнтів є підтвердженням виконаних за день операцій і призначаються для видачі або відсилання клієнту. Відповідно до стст.1049,1050 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Наслідки прострочення позичальником повернення позики визначені у ст.1050 ЦК України. Якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до ст.1048 цього Кодексу (ч.2 ст.1050 ЦК України). Вказані положення застосовуються також і до відносин за кредитним договором (ч.2 ст.1054 ЦК України). Так, з матеріалів справи вбачається, що відповідач [PERSON] , будучи вільною в укладенні Кредитного договору та виборі контрагента, звернулася до АТ ««Кредобанк» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим 10 червня 2019 року підписала Анкету-заяву №CL-198524 фізичної особи на отримання готівкового кредиту (а.с.13), в якій просила надати кредит в сумі 37300 грн. 00 коп. на строк 48 місяців та за змістом якої підтвердила, що з умовами надання кредиту, викладеними в Пам`ятці клієнта, ознайомлена. В подальшому, 10 червня 2019 року АТ «Кредобанк» та [PERSON] укладено Кредитний\~договір,\~згідно з\~яким відповідачу\~на поточні\~потреби та\~на погашення\~(рефінансування)\~наявної кредитної\~заборгованості по\~іншому Кредитному\~договору безготівково\~надаються грошові\~кошти на\~ загальну\~суму 37300\~грн.\~00\~коп.\~зі строком\~кредитування 48\~місяців з\~умовою повернення\~кредитних коштів\~в термін\~до 09\~червня 2023\~року та\~зі сплатою\~фіксованої процентної\~ставки за\~користування кредитом\~у розмірі\~55,99%\~річних,\~а саме,\~на поточний\~(картковий)\~рахунок позичальника\~надаються грошові\~кошти в\~сумі 11010\~грн.\~45\~коп.\~та на\~рахунок для\~повернення кредитних\~коштів (транзитний) - в сумі 26289 грн. 55 коп.. При цьому, позичальник зобов`язалась повернути суму кредиту, сплатити проценти за користування кредитом, комісію та інші платежі згідно умов Кредитного договору, а також виконати всі інші зобов`язання в порядку та строки, визначені Кредитним договором, за методом «факт/360» згідно Додатку\~№1\~(Графік\~платежів),\~що є\~невід`ємною\~частиною Кредитного\~договору (а.с.6-8). \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Відтак, відповідач [PERSON] підтвердила факт ознайомлення з Кредитним договором та погодилася з його умовами, що підтверджено підписом останньої (а.с.8). Крім того, нею підписано паспорт споживчого кредиту від 10 червня 2019 року (а.с.10-11). Відповідно до положень ч.1 ст.1050 ЦК України з урахуванням положень статей 526,527,530 ЦК України, позивач має довести надання позичальникові грошових коштів у розмірі та на умовах, встановлених договором (що узгоджується з позицією викладеною в Постанові Верховного Суду від 30 січня 2018 року по справі №161/16891/15-ц). 10 червня 2019 рокупозивач - АТ «Кредобанк» виконав у повному обсязі свої зобов`язання за Кредитним договором, перерахувавши позичальнику грошові кошти в розмірі 37300 грн.00 коп., що підтверджується меморіальними ордерами № 32872267 від 10 червня 2019 року та № 32872285 та 10 червня 2019 року (а.с.24,25). Із виписки по особовим рахункам також вбачається, що позивач виконав свої зобов`язання за Кредитним договором в повному обсязі та здійснив перерахування кредитних коштів на рахунки відповідача [PERSON] , яка, в свою чергу, користувалася отриманими кредитними коштами, в тому числі, частково здійснювала платежі, направлені на повернення кредиту (а.с.27-36), проте, всупереч умовам Кредитного договору, а також вимог стст.509,526,1054 ЦК України, відповідач [PERSON] зобов`язання за таким договором не виконала та не надала своєчасно банку грошові кошти для погашення заборгованості за Кредитним договором в повному обсязі. Таким чином, позивачем доведено факт отримання [PERSON] кредиту в АТ «Кредобанк» та факт наявності заборгованості за кредитом. Згідно умов Кредитного договору банк має право, зокрема, вимагати дострокового повернення кредиту, процентів, комісій та інших належних до сплати платежів за Кредитним договором, про що письмово повідомляє позичальника, який, в свою чергу, зобов`язаний\~протягом 30\~календарних днів\~із дня\~отримання такого\~повідомленняусунути порушення\~умов кредитного\~договору,\~вказаних у\~повідомленні.Якщо позичальник\~не усунув\~вказані порушення,\~то він\~зобов`язаний\~достроково повернути\~кредит,\~проценти,\~комісії та\~інші належні\~до сплати\~платежі за\~кредитним договором\~не пізніше\~31-го\~календарного дня\~після отримання\~письмового повідомлення\~банку(а.с.7 зворотна сторона). 16 березня 2023 року позивачем на\~адресу відповідача\~ [PERSON] \~було направлено\~письмову вимогу\~щодо виконання\~договірних зобов`язань\~та про\~дострокове повернення\~всієї суми\~кредиту та\~процентів за\~користування кредитом,\~яка отримана\~відповідачем,\~проте,\~відповідач не\~вжила заходів\~щодо погашення\~наявної заборгованості(а.с.17-21). \~ \~ \~ \~Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (частини перша-третя\~статті 89 ЦПК України). \~ \~ \~ \~Відповідно до п.30 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 року, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя. \~ \~ \~ \~Згідно п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Як встановлено судом з матеріалів справи, відповідач [PERSON] у добровільному порядку не виконала умови Кредитного договору та не сплатила грошові кошти за таким договором, в тому числі до часу розгляду справи судом. Таким чином,\~між сторонами\~по даній\~справі виникли\~відповідні зобов`язання,\~за невиконання\~яких настає\~цивільно-правова\~відповідальність [PERSON] .. З урахуванням наведених норм та з огляду на встановлені обставини справи, суд дійшов висновку, що невиконання відповідачем своїх договірних зобов`язань порушило право позивача на своєчасне та в повному обсязі отримання грошових коштів, які були надані в кредит. Відтак, АТ «Кредобанк» набуло право грошової вимоги до відповідача на підставі Кредитного договору, що міститься у матеріалах справи (а.с.6-8). Відповідно до розрахунку, наданого позивачем, загальна сума заборгованості відповідача [PERSON] за Кредитним договором станом на 01 травня 2023 року складає 57144 грн. 14 коп., де заборгованість за тілом кредиту 26625 грн. 06 коп., заборгованість за відсотками за користування кредитом 30519 грн. 08 коп. (а.с.22,23). Згідно ч.1,ч.6 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. При цьому, відповідач [PERSON] правом подати відзив на позовну заяву не скористалася, будь-яких заперечень проти позову з посиланням на відповідні докази не надала, а також не надала жодних доказів, які б спростовували наданий позивачем розрахунок заборгованості або ж підтверджували факт повної сплати грошових коштів за Кредитним договором, чим не виконала вимоги стст.12,81 ЦПК України. Таким чином, суд приходить до висновку, що відповідач мала можливість сплатити грошові кошти за Кредитним договором, однак свідомо в односторонньому порядку ухилилася від виконання зобов`язання, тому АТ «Кредобанк» має право на стягнення з [PERSON] заборгованості у загальному розмірі 57144 грн. 14 коп. в судовому порядку, виходячи з розрахунку, визначеному позивачем, з яким погоджується суд. За такої\~сукупності обставин\~у справі\~суд дійшов висновку про доведеність тих обставин, на які посилається АТ «Кредобанк» як на підставу своїх вимог до відповідача [PERSON] , тому позов підлягає задоволенню. Згідно ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи те, що позов АТ «Кредобанк» задоволено, суд, згідно положень ст.141 ЦПК України, вважає за необхідне стягнути з відповідача [PERSON] на користь позивача сплачений судовий збір в сумі 2684 грн. 00 коп. (а.с.5), а саме, в межах суми сплаченого судового збору при пред`явленні позову до суду.

Outcome: approved