Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-01 00:00:00

Позивачка звернулася до суду із зазначеним позовом, в якому просить визначити їй додатковий строк, достатній для подання нею до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] . Вимоги за позовом вмотивовані тим, що після смерті матері залишилося спадкове майно у вигляді квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] , яке вона за життя заповіла [PERSON] . З метою прийняття спадщини позивачка звернулася до нотаріальної контори, але 23.08.2024 їй було роз`яснено, що нею пропущено строк для подання заяви про прийняття спадщини. Позивачка зазначала, що причина пропуску строку для прийняття спадщини є поважною, а саме через ведення активних бойових дій на території м. Охтирка Сумської області,у зв`язку з чим [PERSON] вимушена була виїхати до Республіки Польща, де проживала до 04.08.2024, тому була позбавлена можливості вчасно подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. 11.04.2024 ухвалою судді Охтирського міськрайонного суду Сумської області у справі відкрито провадження за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання з викликом сторін. Позивачка у підготовче судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи без її участі, заявлені вимоги підтримала в повному обсязі, просила їх задовольнити. Представниця виконавчого комітету Охтирської міської\~ради Сумської\~областіу підготовче судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи без її участі, при вирішенні позовних вимог покладалася на розсуд суду. У зв`язку з неявкою у підготовче судове засідання учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, що відповідає положенням ст. 247 ЦПК України. Згідно вимог ч. 3 ст. 200\~ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Суд, вивчивши матеріали справи, дослідивши письмові докази, врахувавши позицію учасників справи, з огляду на приписи ч. 3\~ст.\~200\~ЦПК України дійшов наступного висновку. Як вбачається з матеріалів справи [PERSON] є донькою [PERSON] , що сторонами не спростовувалося. Згідно заповіту від 29.07.2014, зареєстрованого в реєстрі за № 2-45, посвідченого державним нотаріусом Охтирської міської державної нотаріальної контори Багацькою О.М., [PERSON] на випадок своєї смерті заповіла належну їй квартиру, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] ,[PERSON] \~(а.с.\~7). [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданого 10.02.2022 Охтирським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Охтирському районі Сумської області Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми), актовий запис № 90 (а.с. 6). Відповідно до довідки Приватного підприємства «СІБ» за серпень 2024 року № 863 [PERSON] , яка померла [INFO] , на день смерті була зареєстрована одна за адресою: [ADDRESS] (а.с. 8). Листом від 23.08.2024 № 441/02-14, за підписом завідувача Першої охтирської державної нотаріальної контори, позивачці роз`яснено про відсутність підстав для прийняття заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , у зв`язку з пропуском шестимісячного строк для звернення із такою заявою (а.с. 5). Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. За приписами ст.13 ЦПК України\~суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до\~ЦПК України\~в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Згідно зі\~ст. 1220 ЦК України\~спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Відповідно до ст. 1218\~ЦК України\~до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. В ч. 1, 2\~ст. 1268 ЦК України\~передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Відповідно до ст. 1270\~ЦПК України\~для прийняття спадщини встановлюється строку шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями,строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Положеннями \~ст. 1272 ЦК України\~визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~ст. 1270 ЦК України\~, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як роз`яснено в п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. З аналізу вказаних положень\~ЦК України вбачається, що прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій. Позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного\~ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивачка зазначає, що вона не звернулася в межах визначеного законом строку до нотаріальної контори за прийняттям спадщини після смерті матері [PERSON] у зв`язку з тим, що з 11.03.2022 вимушено проживала за межами України у зв`язку з веденням активних бойових дій на території м. Охтирка Сумської області. Згідно вимог ст.\~3\~Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні»\~у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої\~статті 106 Конституції України,\~Закону України «Про правовий режим воєнного стану», введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, строк дії якого неодноразово продовжувався і на даний час його дію не припинено. Відповідно до Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, затверджених наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України 22.12.2022 № 309 Охтирська міська територіальна громада з 24.02.2022 по 17.05.2022 була визначена зоною активних бойових дій, а з 18.05.2022 по теперішній час - зоною можливих бойових дій. З огляду\~на викладене,\~беручи до\~уваги,\~що спір\~відносно спадкового\~майна відсутній,\~доля спадкового\~майна вирішена\~волевиявленням спадкодавці,\~судом встановлено\~обставини, пов`язані з об`єктивними, істотними труднощами,\~які унеможливили\~своєчасне звернення\~позивачки до\~нотаріальної контори\~із заявою\~про прийняття\~спадщини і\~підтверджують поважність\~причин пропуску\~строку такого\~звернення до\~нотаріуса для\~подання заяви\~про прийняття\~спадщини,\~після смерті\~матері [PERSON] . Відповідно до ст. ст. 12, 81\~ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини за своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і відповідно - правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає. Враховуючи викладене, дослідивши обставини справи, перевіривши їх доказами, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, вирішуючи позов у межах заявлених вимог, з урахуванням принципів розумності, справедливості та виваженості, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволенні позовних вимог.

Outcome: approved