Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-25 00:00:00

29.12.2023 до Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області надійшла цивільна справа за позовом Виконувача обов`язків керівника Білгород-Дністровської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Шабівської сільської ради Білгород-Дністровського району, Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Одеській області (Одеський рибоохороний патруль) до [PERSON] про стягнення шкоди, заподіяної незаконним виловом водних живих біоресурсів у сумі 27\~455 грн. 1. Стислий виклад позиції позивача. 1.1 Позовну заяву обґрунтовано тим, що 10.05.2023 державний інспектор з охорони навколишнього природнього середовища Південно-Західного округу склав протокол № 000064 відносно [PERSON] за ч. 4 ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення. У протоколі про адміністративне правопорушення вказано, що 10.05.2023 о 05:50 год., Одеська обл., Білгород-Дністровський район, с. Шабо, провулок Лиманський , Дністровський лиман, гр. [PERSON] , здійснював незаконний вилов риби, заборонений для любительського та спортивного рибальства знаряддям лову - сіткою 1 одиниця, з вічком 45 мм в Дністровському лимані, в період державної заборони на лов риби період нересту, без відповідного дозволу на лов риби та виловив рибу: сазан-короп -6 штук, товстолоб 1 штука, карась 1 штука. Постановою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 23.05.2023 у справі № 495/5214/23 [PERSON] визнаний винним у вчиненні адміністративного правопорушення за ч. 4 ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення, до нього застосовано адміністративне стягнення у виді з конфіскацією знарядь вчинення правопорушення. Своїми умисними діями [PERSON] порушив вимоги ст. 12 Закону України «Про охорону навколишнього середовища», ст. 9,10, 17,34, 38, 39 та 63 Закону України « Про тваринний світ», Правил любительського і спортивного рибальства, від 19.09.2022. Розрахунок розміру шкоди здійснено за Таксами для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України № 1209 від 21.11.2011. 1.2 Відповідач правом подачі відзиву не скористався. 2. Рух справи у суді. Позов подано до суду 29.12.2023. За вказаним позовом відкрито провадження у цивільній справі № 495/14262/23 (ухвала від 01.01.2024). Із 28.02.2024 справа перебуває у провадженні головуючого судді Волкової Ю.Ф. Розгляд справи постановлено здійснювати за правилами загального позовного провадження; у справі призначено підготовче засідання на 27.03.2024, відкладено на 01.05.2024, 12.06.2024,19.07.2024. Ухвалою суду від 19.07.2024 закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду на 20.08.2024, відкладено на 26.09.2024. 3. Заяви, клопотання учасників процесу та насідки їх вирішення; порядок судового розгляду. Прокурор Колесніченко І.В. в судовому засіданні позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просила їх задовольнити; про розгляду справи по суті за умови відсутності відповідача не заперечила. Представник Шабівської сільської ради в судове засідання не з`явився, надав суду заяву, згідно з якою позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просив розгляд справи проводити за його відсутності. Представник Управління Державного агенства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Одеській області в судове засідання не з`явилась, надала до суду заяву, згідно з якою позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просив розгляд справи проводити у його відсутності. Відповідач у судове засідання не з`явився, про дату, час, місце судового розгляду належно повідомлений; про поважність причин неявки, відкладення розгляду справи суду не заявив. 4. Фактичні обставини встановлені судом Судом встановлено, що 10.05.2023 державний інспектор з охорони навколишнього природнього середовища Південно-Західного округу склав протокол відносно [PERSON] , за ч. 4 ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення склав протокол № 000064. У протоколі про адміністративне правопорушення вказано, що 10.05.2023 о 05:50 год., Одеська обл., Білгород-Дністровський район, с. Шабо, провулок Лиманський, Дністровський лиман, гр. [PERSON] , здійснював незаконний лов риби заборонений для любительського та спортивного рибальства знаряддям лову, сіткою 1 одиниця, з вічком 45 мм в Дністровському лимані, в період державної заборони на лов риби період нересту, без відповідного дозволу на лов риби та виловив рибу: сазан-короп -6 штук, товстолоб 1 штука, карась 1 штука. Постановою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 23.05.2023 у справі № 495/5214/23, яка набрала законної сили, [PERSON] визнаний винним у вчиненні адміністративного правопорушення за ч. 4 ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення, до нього застосовано адміністративне стягнення у виді з конфіскацією знарядь вчинення правопорушення. Відповідно до довідки-розрахунку шкоди, заподіяної громадянином [PERSON] внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України, розробленого відповідно до Постанови Кабміну від 21.11.2011 № 1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів», заподіяли державі шкоду у розмірі 27\~455 грн, яка складається з: Карась сріблястий 1 шт. оцінений на суму збитків у розмірі 1581 грн; сазан 6 шт. оцінений на суму збитків у розмірі 22\~236 грн; товстолоб 1 шт. оцінений на суму збитків у розмірі 3638 грн. Прокуратурою здійснений запит до Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Одеській області (Одеський рибоохоронний патруль) та Шабівської сільської ради про надання інформації: чи відшкодована добровільно громадянином [PERSON] , завдана ним шкода у розмірі 27\~455 гривень; чи вживалися Державним агентством меліорації та рибного господарства у Одеській області (Одеський рибоохоронний патруль) заходи цивільно-правового характеру щодо стягнення з [PERSON] завданої шкоди у сумі 27 455 гривень? Згідно з копією листа Шабівської сільської ради №2190/0306/2460 від 21.08.2023 [PERSON] в добровільному порядку завдану шкоду у сумі 27\~455 гривень на користь Шабівської сільської ради не сплатив. Цивільний позов щодо стягнення завданої шкоди Шабівською сільською радою не подавався. З копії листа Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Одеській області (Одеський рибоохоронний патруль) № 1-5-9/2077-23 від 07.09.2023 вбачається, що шкода завдана [PERSON] добровільно не відшкодована, позов про відшкодування збитків та шкоди довкіллю Одеським рибоохоронним патрулем в порядку цивільного судочинства не подавався. 5. Застосовані норми права Відповідно до ч. ч. 3, 4ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Відповідно до ч.4ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. У постанові Верховного Суду від 21.03.2019 у справі № 920/331/18 521/19896/15-ц зазначено, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює у судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який відсутній або всупереч вимог закону не здійснює захисту чи робить це неналежно. Як вбачається з правового висновку, викладеному у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18, звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення. Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого не звернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим. Відповідно до ст.13Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону. Власність зобов`язує. Власність не повинна використовуватися на шкоду людині і суспільству. Держава забезпечує захист прав усіх суб`єктів права власності і господарювання, соціальну спрямованість економіки. Усі суб`єкти права власності рівні перед законом. Відповідно до Конституції України кожен має право на безпечне для життя і здоров`я довкілля та на відшкодування завданої порушенням цього права шкоди (ст.50) і зобов`язаний не заподіювати шкоди природі та відшкодовувати завдані ним збитки (ст.66). Так само, як і ст.13Конституції України ст.324ЦК України визначає, що земля, її надра, повітряний простір, водні та інші природні ресурси її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності народу України. Стаття 13Конституції України закріплює рівність усіх суб`єктів права власності перед законом, аст.321ЦК України визначає: Право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відносини у галузі охорони навколишнього природного середовища в Україні регулюються Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища», Законом України «Про рослинний світ», Лісового кодексу України, а також іншим законодавчими актами України. Відповідно до ст.1 Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища», завданням законодавства про охорону навколишнього природного середовища є регулювання відносин у галузі охорони, використання і відтворення природних ресурсів, забезпечення екологічної безпеки, запобігання і ліквідації негативного впливу господарської та іншої діяльності на навколишнє природне середовище, збереження природних ресурсів, генетичного фонду живої природи, ландшафтів та інших природних комплексів, унікальних територій та природних об`єктів, пов`язаних з історико-культурною спадщиною. Державній охороні і регулюванню використання на території України, згідно ст.5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», підлягають, крім іншого, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовуванні в народному господарстві в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси. Відповідно до ст. ст. 68,69Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Належність водних біоресурсів визначається Законом України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», ст.37 якого передбачає, що водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України. Відповідно до вимог статей27,34 Закону України «Про тваринний світ», користувачі об`єктів тваринного світу зобов`язані використовувати тваринний світ у способи, що не допускають порушення цілісності природних угрупувань. У порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюються на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України відповідно до цього та інших законів. Відповідно до п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15 лютого 1999 року(зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 28 квітня 1999 за № 269/3562), забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм. За змістом ст. 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають такі повноваження, як здійснювати державний контроль (нагляд) за дотриманням правил використання, порядку придбання та збуту об`єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів; давати обов`язкові до виконання письмові вказівки (приписи) про усунення порушень у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; перевіряти документи на право використання водних біоресурсів, зупиняти транспортні (у тому числі плавучі) засоби та проводити огляд речей, транспортних (у тому числі плавучих) засобів, знарядь рибальства, добутої продукції та інших предметів; здійснювати державний контроль (нагляд) за дотриманням правил використання, порядку придбання та збуту об`єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів; визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками; складати протоколи та розглядати в установленому законом порядку справи про адміністративні правопорушення у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Відповідно до вимог ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні в незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища. Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Вимогами ст. 1193 ЦК України передбачено, що суд може зменшити розмір відшкодування шкоди, завданої фізичною особою, залежно від її матеріального становища, крім випадків, коли шкоди завдано вчиненням злочину. Отже, враховуючи вищевикладене, прокурором доведено свою правомочність щодо представництва інтересів Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Одеській області (Одеській рибоохоронний паруль) та Шабівської сільської ради в суді. У зв`язку з чим суд приходить до висновку, що позивачем надано достатньо доказів того, що [PERSON] внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів, заподіяв шкоду рибному господарству України в розмірі 27\~455 гривень, у добровільному порядку відповідачем шкоду не відшкодовано, а тому вона підлягає стягненню в судовому порядку, що є підставою для задоволення позову. 6. Розподіл судових витрат. Відповідно до частини першої статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки позовні вимоги задоволено у повному обсязі то з відповідача на користь позивача необхідно стягнути судовий збір судовий збір у сумі 2 684 грн.

Outcome: approved