Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-02 00:00:00

29.07.2024 позивачка звернулася до суду з позовом до відповідача, у якому просить змінити розмір аліментів, що стягуються з [PERSON] за судовим наказом Червоноградського міського суду Львівської області від 14 березня 2019 року (справа №459/601/19), а саме просить стягувати в її користь з [PERSON] аліменти на утримання неповнолітнього сина [PERSON] , [INFO] , у розмірі 1/4 (однієї чверті) всіх видів заробітку (доходу) платника аліментів, але не менш як 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку та не більше 10 прожиткових мінімумів для дитини відповідного віку до досягнення ним повноліття. В обґрунтування позову позивачка зазначила, що рішенням Червоноградського міського суду Львівської області від 17.02.2017 шлюб між сторонами було розірвано. Від шлюбу у них народилось двоє спільних дітей - дочка [PERSON] , [INFO] та син [PERSON] , [INFO] . Судовим наказом Червоноградського міського суду Львівської області від 14 березня 2019 року (справа № 459/601/19) стягнено на користь позивачки аліменти на утримання [PERSON] та [PERSON] у розмірі 1/3 частини доходу платника аліментів щомісячно, але не менше, ніж 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку в місяць та не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку, починаючи з 04.03.2019 і до досягнення дітьми повноліття. 10 березня 2022 року позивачка та [PERSON] зареєстрували шлюб, відповідно її прізвище було змінено з « [PERSON] » на « [PERSON] ». 19.10.2023 дочці [PERSON] виповнилось 18 років, у зв`язку із чим стягнення по вищевказаному судовому наказу в частині на її утримання припинилось. Рішенням Червоноградського міського суду Львівської області від 05.02.2024 (справа № 459/3530/23) вирішено стягувати з відповідача на користь доньки аліменти на час її навчання в розмірі 1/4 частки, починаючи з 20.10.2023 і до закінчення нею навчання в Червоноградському гірничо-економічному фаховому коледжі (30.06.2024), але не більше, ніж до досягнення нею 23-х річного віку. З 30.06.2024 аліменти з відповідача на користь доньки не стягуються у зв`язку із закінченням навчання. З 20.10.2023 по даний час [PERSON] на утримання їхнього спільного сина сплачує лише 16,6% від свого доходу (заробітку). Проте даний розмір аліментів категорично не відповідає життєвим потребам дитини у харчуванні, одязі, забезпеченні її розвитку, тощо. Позивачка вважає, що розмір аліментів в такій сумі не в повній мірі може забезпечити його достатнім рівнем життя. Тому основна частка витрат, пов`язаних із утриманням сина лягала на позивачку. Позивачка просить прийняти рішення, яким стягувати з [PERSON] аліменти на утримання сина [PERSON] у розмірі доходу відповідача. Враховуючи вищевикладене, позивачка просила позовну заяву задовольнити. Ухвалою від 20.08.2024 судом відкрито спрощене позовне провадження у справі та призначено судове засідання для розгляду справи по суті. 01.10.2024 сторони у судове засідання не з`явились про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, підтвердження чого міститься в матеріалах справи. Позивачка подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутності, вказавши, що позовні вимоги підтримує у повному обсязі та просить їх задовольнити. В матеріалах справи наявна заява ввідповідача [PERSON] про проведення розгляду справу у його відсутності, у якій він також вказав, що позов визнає в повному обсязі. Відповідно до ч. 2 ст.\~247\~ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. З огляду на зазначені обставини, суд, у відповідності до ст. 247 ЦПК України, судовий розгляд справи здійснив на підставі наявних матеріалів без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Частиною 4 ст. 268 ЦПК України передбачено, що у разі неявки усіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його оголошення. Відповідно до вимог ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. Оскільки повне рішення виготовлено 03 жовтня 2024 року, то незважаючи на те, що судове засідання відбулося 01 жовтня 2024 року, датою ухвалення даного рішення є саме 03 жовтня 2024 року в силу ч. 5 ст. 268 ЦПК України. Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дійшов висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. Рішенням Червоноградського міського суду Львівської області від 17.02.2017 шлюб між [PERSON] та [PERSON] було розірвано (а. с. 9). У шлюбі у сторін народилось двоє дітей, в тому числі син [PERSON] [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 25.09.2009 відділом реєстрації актів цивільного стану Червоноградського міського управління юстиції Львівської області (а. с. 13). Судовим наказом від 14.03.2019 вирішено стягувати з [PERSON] на користь [PERSON] аліменти на утримання дітей: сина [PERSON] , [INFO] , та дочки [PERSON] , [INFO] , у розмірі 1/3 частини доходу платника аліментів щомісячно, але не менше, ніж 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку в місяць, та не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку, починаючи з 04.03.2019 р. і до досягнення дітьми повноліття (а. с. 10). Відповідно до свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , виданого 10.03.2022 Сокальським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Червоноградському районі Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів) [PERSON] та [PERSON] зареєстрували шлюб 10 березня 2022 року. Після реєстрації шлюбу позивачка зміна прізвище на [PERSON] (а. с. 11). Із постанови про звернення стягнення на заробітну плату, стипендію та інші доходи боржника від 04.04.2024 вбачається, що у виконавчому провадженні №74491000 звернуто стягнення на доходи боржника [PERSON] , що отримує дохід у Львівсько-Волинському воєнізованому гірничорятувальному (аварійно-рятувальному) загоні відповідно до виконавчого листа №459/3530/23 від 14.03.2024 про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] аліменти на час її навчання в розмірі частини усіх видів його заробітку (доходу) щомісячно, починаючи з 20.10.2023 і до закінчення навчання дочки в Червоноградському гірничо-економічному фаховому коледжі (30.06.2024), але не більше, ніж до досягнення нею 23-х річного віку (а. с. 12). Відповідно до витягів з реєстру територіальної громади від 09.02.2023, 18.07.2024 [PERSON] та [PERSON] зареєстровані за адресою: [ADDRESS] (а. с. 7,8). Позивачка просить прийняти рішення, яким стягувати з [PERSON] аліменти на утримання сина [PERSON] у розмірі доходу відповідача, оскільки самостійно належної участі в утриманні та забезпеченні дитини батько не бере. При ухваленні рішення суд керується наступними правовими нормами. Відповідно до вимог ст. 180 СК України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Згідно з ч. 3 ст. 181 СК України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. Відповідно до вимог ст.182 СК України визначено обставини, які враховуються судом при визначенні розміру аліментів Вимогами ч. 2 ст.182 СК України передбачено, що розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Згідно частин 1, 2, 3 ст. 183 СК України частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом. Якщо стягуються аліменти на двох і більше дітей, суд визначає єдину частку від заробітку (доходу) матері, батька на їх утримання, яка буде стягуватися до досягнення найстаршою дитиною повноліття. Якщо після досягнення повноліття найстаршою дитиною ніхто з батьків не звернувся до суду з позовом про визначення розміру аліментів на інших дітей, аліменти стягуються за вирахуванням тієї рівної частки, що припадала на дитину, яка досягла повноліття. Частиною 5 ст. 183 СК України встановлено, що той із батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина, має право звернутися до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення аліментів у розмірі на одну дитину - однієї чверті, на двох дітей - однієї третини, на трьох і більше дітей - половини заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку на кожну дитину. Судом встановлено, що згідно з судовим наказом від 14.03.2019 вирішено стягувати з [PERSON] на користь [PERSON] аліменти на утримання дітей: сина [PERSON] , [INFO] , та дочки [PERSON] , [INFO] , у розмірі 1/3 частини доходу платника аліментів щомісячно, але не менше, ніж 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку в місяць, та не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку, починаючи з 04.03.2019 р. і до досягнення дітьми повноліття. В подальшому після досягнення дочкою повноліття з [PERSON] на користь [PERSON] стягувались аліменти на час її навчання в розмірі частини усіх видів його заробітку (доходу) щомісячно, починаючи з 20.10.2023 і до закінчення навчання дочки в Червоноградському гірничо-економічному фаховому коледжі (30.06.2024), але не більше, ніж до досягнення нею 23-х річного віку. Після закінчення навчання старшою донькою, аліменти на утримання сина [PERSON] стягуються з відповідача на користь позивачки за вирахуванням тієї рівної частки, що припадала на дитину, яка досягла повноліття, тобто в розмірі 1/6 частини доходів відповідача. Згідно ст.\~192\~СК України розмір аліментів, визначений за рішенням суду або домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Суд вважає, що позивачка правомірно звернулася до суду з позовом про зміну розміру аліментів з 1/6 частини до 1/4 частини на утримання сина [PERSON] в силу частин 3 та 5 ст. 183 СК України. Як вбачається із письмової заяви відповідача, останній визнав позов, згідний сплачувати аліменти на сина у вказаному розмірі. Відповідно до ч. 1 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Згідно з ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Судом встановлено, що визнання відповідачем позову не суперечить вимогам чинного законодавства та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, наслідки визнання позову відповідачу відомі та зрозумілі. Беручи до уваги наведене, враховуючи те, що відповідач визнав позов у повному обсязі, суд дійшов до висновку, що позовні вимоги про зміну розміру аліментів підлягають до задоволення. У відповідності до п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» у новому розмірі аліменти сплачуються з дня набрання рішенням законної сили. Вирішуючи питання про розподіл судових витрат суд виходить з наступного. Позивачка при зверненні до суду з цим позовом не сплачувала судовий збір у розмірі 1211,20 грн, оскільки звільнена від сплати судового збору на підставі п. 3 ч. 1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір». Відповідно до ч. 1 ст.\~142\~ЦПК України у разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. За таких обставин суд вважає, що 50% судового збору в сумі 605,60 грн, слід компенсувати за рахунок держави, а 50% судового збору у сумі 605, 60 грн слід стягнути з відповідача на користь держави.

Outcome: approved