Jurisdiction: civil
Date: 2024-10-02 00:00:00

Представника позивача [PERSON] - адвокат Нестерук М.І. звернулася до суду з позовною заявою до [PERSON] , треті особи, які не заявляють самостійні вимоги на предмет спору: [PERSON] , Немирівський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Вінницькому районі Вінницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), про оспорювання батьківства та виключення відомостей про особу як батька з актового запису про народження дітей. Позовна заява мотивована тим, що [PERSON] , [INFO] , перебувала у шлюбі, зареєстрованому 23.12.2008 року виконавчим комітетом Никифоровецької сільської ради Немирівського району Вінницької області, з громадянином [PERSON] , актовий запис №5. За час перебування у шлюбі у них народився син [PERSON] , [INFO] . Рішенням Немирівського районного суду Вінницької області від 28.10.2022 року (справа №930/1400/22, провадження №2/930/685/22) вказаний шлюб розірвано. Хоча офіційно шлюб розірвано 28.10.2022 року, фактично він припинив своє існування незадовго після народження сина. Спільне життя не склалося через непорозуміння, які переходили у конфлікти, вони припинили спільне проживання однією сім`єю, не вели спільного господарства. Підтвердження факту не проживання однією сім`єю відповідача з позивачем тривалий час знайшло своє відображення і у показах допитаної в судовому засіданні потерпілої у кримінальній справі №930/2064/22 (провадження №1-кп/930/125/23) зафіксованих вироком Немирівського суду від 31.07.2023 року, яким [PERSON] визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.115 КК України і призначено йому покарання у виді 13 (тринадцяти) років позбавлення волі. За показами потерпілої (матері загиблої співмешканки відповідача) «...Дочка проживала в с.Глинянець разом з [PERSON] близько 9 років...» Позивачка зазначає, що до офіційного розлучення з [PERSON] вона народила ще двох синів: [PERSON] [INFO] , та [PERSON] [INFO] . У свідоцтві про народження дітей батьком записаний колишній чоловік позивачки - [PERSON] , з яким вона перебувала у шлюбі. Натомість, як стверджує [PERSON] , біологічним батьком дітей є [PERSON] , з яким вони фактично перебували в шлюбних відносинах з 2013 року та проживали за адресою: [ADDRESS] , але офіційно шлюб зареєстрували 08.02.2023 року, про що свідчить свідоцтво про шлюб серія [NUMBER] , видане 08.02.2023 року Немирівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Вінницькому районі Вінницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), актовий запис №26. 28.09.2023 року позивачка та її чоловік - [PERSON] звернулися до Немирівського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Хмельницький) із заявою щодо внесення змін до актового запису про народження дітей, а саме виключення відомостей про батька дітей [PERSON] , однак їм було відмовлено, так як відсутнє відповідне рішення суду. [PERSON] зазначає, що відомості про батька, зазначені в актовому записі про народження синів [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , не відповідають дійсності, тому вона звернулась до суду з даним позовом. Її чоловік - [PERSON] , [INFO] , визнає себе батьком малолітніх дітей: [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , не заперечує та наполягає на задоволенні даного позову, що підтверджується нотаріально посвідченою заявою від 27.09.2023 року, зареєстрованою в реєстрі за №6739. Ухвалою суду від 13.10.2023 року відкрито загальне позовне провадження у цивільній справі та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою суду від 18.03.2024 [PERSON] залучено до участі у справі як співвідповідача. Ухвалою суду від 03.10.2024 закрито підготовче провадження у цивільній справі та призначено до судового розгляду. У судовому засіданні позивач [PERSON] та її представник - адвокат Нестерук М.І. позов підтримали та просили поновити строк звернення до суду та задовольнити позов з наведених у ньому підстав. Відповідач [PERSON] у судовому засіданні не заперечував щодо задоволення позову. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, в матеріалах справи наявна заява про розгляд справи у його відсутність. наполягав на задоволенні позовних вимог, так як визнає себе батьком малолітніх дітей ( [PERSON] та [PERSON] ). Представник третьої особи Немирівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Вінницькому районі Вінницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) в судове засідання не з`явився, в матеріалах справи наявна заява про розгляд позовної заяви за їх відсутності, щодо задоволення позовних вимог не заперечували. Згідно з ч. 3 ст. 211 ЦПК України особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності. Суд, заслухавши учасників справи, дослідивши матеріали справи, дійшов наступних висновків. Судом встановлено, що згідно паспорта № [NUMBER] , виданого 15.03.2021 органом 0527, [PERSON] , [INFO] , народилася в с.Лісова Лисіївка Калинівського району Вінницької області. Рішенням Немирівського районного суду Вінницької області від 28.10.2022 шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано. Згідно свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] [PERSON] та [PERSON] 08.02.2023 зареєстрували шлюб в Немирівському відділі державної реєстрації актів цивільного стану у Вінницькому районі Вінницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), актовий запис №26. Відповідно до довідки №100 від 30.06.2023, виданої Байраківським старостинським округом Немирівської міської ради, [PERSON] зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . Склад сім`ї: чоловік - [PERSON] , 1989 р.н., син - [PERSON] , [INFO] , син - [PERSON] , [INFO] , син - [PERSON] , [INFO] . Згідно свідоцтва про народження (виданого повторно) серії [NUMBER] [PERSON] народився [INFO] . Його батьками записані: батько - [PERSON] , матір - [PERSON] . Згідно свідоцтва про народження серії [NUMBER] [PERSON] народився [INFO] . Його батьками записані: батько - [PERSON] , матір - [PERSON] . Згідно свідоцтва про народження (виданого повторно) серії [NUMBER] [PERSON] народився [INFO] . Його батьками записані: батько - [PERSON] , матір - [PERSON] . [PERSON] та [PERSON] . Управлінням праці та соціального захисту Вінницької районної військової адміністрації видано посвідчення серії [NUMBER] , згідно якого вони мають право на пільги, передбачені законодавством України для багатодітних сімей. З довідки №10-14/29 від 22.08.2023, виданої Байраківською філією ім.Максима Шимка Ліцею №2 м.Немирова Немирівської міської ради, встановлено, що за час навчання учнів 1 та 4 класів [PERSON] і [PERSON] у школі їх батько [PERSON] жодного разу не цікавився навчанням дітей. Також не відвідував батьківські збори, не був присутнім на святах та інших заходах, не є членом батьківських груп у мережах. Вихованням і матеріальним забезпеченням синів займається їх матір. Згідно характеристики [PERSON] , учня 4 класу Байраківської філії ім. Максима Шимка Ліцею №2 м.Немирова, 2014 р.н., [PERSON] характеризується позитивно. Також встановлено, що мати забезпечує всім необхідним, залежно від потреб. Згідно характеристики [PERSON] , учня 1 класу Байраківської філії ім. Максима Шимка Ліцею №2 м.Немирова, 2014 р.н., [PERSON] характеризується позитивно. Також встановлено, що мати забезпечує всім необхідним, залежно від потреб. Згідно спільної заяви від 28.09.2023, поданої до Немирівського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Хмельницький), оскільки [PERSON] визнає себе батьком малолітніх дітей [PERSON] та [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] просили виключити відомості про особу [PERSON] як батька з актового запису про народження дітей [PERSON] та [PERSON] . Батьком дітей записати гр. [PERSON] . Суд дійшов висновку, що [PERSON] є належним позивачем по справі, оскільки відповідно до ч.1 ст. 138 Сімейного кодексу України, жінка, яка народила дитину у шлюбі, має право оспорити батьківство свого чоловіка, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька дитини з актового запису про народження дитини. Що стосується клопотання позивачки щодо поновлення строку позовної давності на звернення до суду з даним позовом, суд зазначає наступне. Частиною 3 статті 138 СК України передбачено, що до вимоги матері про внесення змін до актового запису про народження дитини встановлюється позовна давність в один рік, яка починається від дня реєстрації народження дитини. За частиною 1 статті 256 ЦК України, позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. У відповідності до ч.1 ст.261ЦК України перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. За частинами 2- 5 ст.267 ЦК України заява про захист цивільного права або інтересу має бути прийнята судом до розгляду незалежно від спливу позовної давності. Позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. Якщо суд визнає поважними причини пропущення позовної давності, порушене право підлягає захисту. Так, відповідно до свідоцтва про народження [PERSON] , [INFO] , днем реєстрації народження дитини, значиться 24.12.2014 року, про що складено відповідний актовий запис за №164. Відповідно, з цієї дати розпочався перебіг позовної давності в один рік, який сплив 24.12.2015 року. А також, відповідно до свідоцтва про народження [PERSON] , [INFO] , днем реєстрації народження дитини, значиться 29.05.2017 року, про що складено відповідний актовий запис за №130. Відповідно, з цієї дати розпочався перебіг позовної давності в один рік, який сплив 29.05.2017 року. Однак, сторона позивача, просить суд поновити пропущений строк позовної давності на звернення до суду. Причинами пропуску строку зазначає важке фінансове становище у сім`ї у зв`язку із неможливістю влаштуватися на роботу через необхідність догляду за дітьми, до того ж старший син має тяжкі порушення мовлення та потребує особливого догляду, необхідність оплати комунальних послуг, ліків, харчування, карантинні обмеження, спричинені пандемією COVID-19, військові дії в країні. У зв`язку із зазначеним позивачка просить врахувати зазначені причини пропущеного строку позовної давності поважними та дозволили позивачці звернутися до суду із заявленими у даному позові вимогами. Відповідно до ч.1 ст.127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Постановою Кабінету Міністрів України «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» від 11.03.2020 р.№ 211 з 12.03.2020 р. по 03.04.2020 р. на території України встановлено карантин. В подальшому термін його дії неодноразово продовжувався, та закінчився 30.06.2023. Запровадження карантинних заходів обумовило внесення змін до норм матеріального та процесуального права. Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби(COVID-19)» визначено, що з дня оголошення карантину зупиняється перебіг строків звернення за отриманням адміністративних та інших послуг та строків надання цих послуг, визначених законом. Від дня припинення карантину перебіг цих строків продовжується з урахуванням часу, що минув до його зупинення. У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, відповідно до Указу Президента України №64/2022 був введений в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який продовжувався і триває дотепер. Воєнний стан є поважною причиною для поновлення або продовження пропущеного строку. Враховуючи наведене та зазначені у позові та заяві про поновлення пропущеного строку обставини, суд вважає причини пропуску строку позивачкою поважними у зв`язку із чим, дійшов висновку про необхідність поновлення позивачці строку для звернення до суду з позовною заявою про оспорювання батьківства. Статтею 51 Конституції України, частинами другою, третьою статті 5 СК України передбачено, що сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. Держава має заохочувати та підтримувати материнство і батьківство та забезпечувати пріоритет сімейного виховання дитини. Отже, при регулюванні сімейних відносин держава має максимально враховувати інтереси дитини. У відповідності до ст. 121 СК України, права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 цього Кодексу. Згідно із статтею 122 СК України дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі Свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини. Статтею 133 СК України передбачено, що якщо дитина народилася у подружжя, дружина записується матір`ю, а чоловік - батьком дитини. Відповідно до ст.125 СК України, якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від батька визначається за заявою матері та батька дитини, за рішенням суду. Європейський суд з прав людини у рішенні від 17 травня 2007 року у справі «Jevremovic v. Serbia» зазначив, що у відповідності до статті 8Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод під час розгляду скарги про встановлення батьківства суди мають приділяти особливу увагу інтересам конкретної дитини. Визнання батьківства за рішенням суду регулюється статтею 128 СК України. Відповідно до частин першої-третьої статті 128 СК України за відсутності заяви, право на подання якої встановлено статтею 126 цього Кодексу, батьківство щодо дитини може бути визнане за рішенням суду. Підставою для визнання батьківства є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до ЦПК України. Позов про визнання батьківства може бути пред`явлений матір`ю, опікуном, піклувальником дитини, особою, яка утримує та виховує дитину, а також самою дитиною, яка досягла повноліття. Позов про визнання батьківства може бути пред`явлений особою, яка вважає себе батьком дитини. Відповідно до п. 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» № 3 від 15 травня 2006 року, особа, котра вважає себе батьком дитини, народженої жінкою, яка в момент зачаття або народження дитини перебувала в шлюбі з іншим чоловіком, має право пред`явити до останнього, якщо того записано батьком, позов про визнання свого батьківства. Згідно зі ст.129 СК зазначена особа може звернутися з такими вимогами у межах строку позовної давності (один рік), перебіг якого починається з дня, коли ця особа дізналася або могла дізнатися про своє батьківство. У тих випадках, коли батьком дитини записано конкретну особу, вимоги про визнання батьківства мають розглядатись одночасно з вимогами про виключення відомостей про цю особу як батька з актового запису про народження дитини. При розгляді спору щодо визнання батьківства суд має виходити зі змісту ч. 2 ст. 128 СК України, відповідно до якої підставою для визнання батьківства є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до Цивільного процесуального кодексу України. У постанові Верховного Суду від 16 травня 2018 року у справі № 591/6441/14-ц (провадження № 61-6030св18) зазначено, що: «щодо предмету доказування у даній категорії справи, то СК України будь-яких особливостей не визначає. Доказами у такій справі можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, показань свідків, письмових або речових доказів, висновків експертів. Тобто при вирішенні спору про визнання батьківства мають враховуватись усі передбачені законом докази в їх сукупності.

Outcome: approved