Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-23 00:00:00

У квітні 2024 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] , в якому просила стягнути з відповідача на її користь додаткові витрати на лікування [PERSON] , [INFO] у сумі 77 555, 31,50 грн. В обґрунтування заявлених вимог [PERSON] посилається на те, що вона та відповідач перебували в зареєстрованому шлюбі, який розірвано рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 15.11.2013 року. Від шлюбу вони мають спільного сина [PERSON] , [INFO] . Після розірвання шлюбу спорів між ними, стосовно місця проживання дитини не було, відповідач не заперечував, що дитина буде проживати разом з нею. З 2013 року, тобто з моменту розлучення, відповідач, як батько дитини, ухиляється від виконання батьківських обов`язків, зокрема в частині утримання дитини, своєчасної та в повному обсязі сплати аліментів та наданні допомоги з оплати додаткових витрат на утримання дитини. В 2023 році дитині було зроблено медичні операції, що мало наслідком наступні витрати: первинна консультація 1 000,00 грн, панорамний знімок нижніх кінцівок 1 800,00 грн, підготовка до операціі 5 315,00 грн, витратами на проведення операції в розмірі 48 000,00 грн, ліки після операції в сукупності 810,62 грн, послуга зняття гіпсової пов`язки вартістю 700,00 грн, витрати на реабілітацію згідно акту наданих послуг в розмірі 19 335,00 грн, купівлю ортезів в розмірі 28 700,00 грн, витрати по другій операції в розмірі 2480,00 гривень; аналізи «Сінево» в розмірі 180,00 грн, ультразвукове дослідження в розмірі 1 840,00 грн, витрати на проведення операції в розмрі 44 600,00 грн, витрати на перев`язку в розмірі 350,00 грн. Разом протягом 2023 року вона на лікування дитини витратила 155 110,62 грн. Тому, звернулась до суду з даною позовною заявою, яка направлена на першочерговий захист інтересів малолітньої дитини. Процесуальні дії Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.04.2024 року визначено головуючого суддю Святошинського районного суду м. Києва Твердохліб Ю. О. (а.с. 29-30). Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 22.04.2024 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін (а.с. 33). Представник позивач у судове засідання не з`явився, направив до суду заяву, у якій просив провести судове засідання без його участі, позовні вимоги підтримав у повному обсязі, проти ухвалення заочного рішення не заперечує (а.с. 50). [PERSON] відзив на позовну заяву у встановлений строк не надав, в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений шляхом направлення кореспонденції на адресу реєстрації та офіційним оголошенням на сайті судової влади, причини неявки суду невідомі (а.с. 40-41, 42-43). Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі №911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б). Отже, зважаючи на те, що судом вжито всіх можливих та розумних заходів щодо повідомлення відповідача про розгляд справи, та неподання у встановлений судом строк заяви із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та/або клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін та/або письмового відзиву на позов, справа вирішується за наявними матеріалами у відповідності з нормою частини п`ятої статті 279 та частини 8 статті 178 ЦПК України. Суд,

Outcome: partial