Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-29 00:00:00

Короткий зміст та обґрунтування позовних вимог. [PERSON] , в інтересах якої діє адвокат Вівчар Аурел Георгійович, звернулася до суду із позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини та встановлення факту родинних відносин. В обґрунтування нової редакції позовної заяви посилається на те, що [INFO] помер її син - [PERSON] , після смерті якого відкрилася спадщина на житловий будинок з погосподарськими спорудами розташовані за адресою [ADDRESS] . На момент смерті спадкодавця разом з ним ніхто не проживав та не був зареєстрований, що підтверджується довідкою сільської ради №252 від 04.03.2024 року. Зазначає, що [INFO] в с. Бочківці Хотинського району народився - [PERSON] , згідно свідоцтва про народження (виданого на російській мові) його матір`ю зазначена: [PERSON] , однак згідно паспорту громадянина України, вона записана як [PERSON] , [INFO] , яка народилась в с. Колінківці Хотинського району Чернівецької області. [INFO] [PERSON] , [INFO] , змінив прізвище на [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про переміну прізвища, імені, по батькові серії [NUMBER] від 13.06.2005 року. Відповідно до свідоцтва про шлюб вона 16 січня 2008 року зареєструвала шлюб, відповідно до якого до реєстрації шлюбу вона вказана як - [PERSON] , [INFO] , її прізвище після державної реєстрації шлюбу змінила на [PERSON] . Вказує, що згідно до свідоцтва про народження виданого [INFO] - [PERSON] , [INFO] , народжена в с. Колинківці Хотинського району Чернівецької області, про що в книзі записів актів громадського стану про народження [INFO] зроблено відповідний запис за № 22, що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] . Згідно повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження №00043167348 від 17.01.2024 року - [PERSON] народилася [INFO] , згідно якого Виконавчим комітетом Колінковецької сільської ради Хотинського району Чернівецької області 30.03.1955 року складений актовий запис №22. Також зазначає, що після смерті сина не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини в шестимісячний строк, у зв`язку із душевними стражданнями після смерті сина та переживаннями у зв`язку із повномасштабною війною в Україні. В сільській раді їй надали консультацію, що відповідно до постанови КМУ від 28.02.2022 року №164 установлено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від неї зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Про скасування вказаної постанови вона дізналася лише в грудні 2023 року, коли звернулася до нотаріуса за консультацією. У зв`язку із повномасштабною війною, сильними духовними стражданнями після смерті сина, неправильною консультацією наданої в сільській раді, та у зв`язку із її похилим віком не подала нотаріусу заяву про прийняття спадщини після смерті сина в межах строку встановленого законом. Відповідно до п.7 ПП ВСУ від 13.03.1995 року №5 суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану. Встановлення факту родинних відносин є необхідним заявнику для можливості оформити спадщину після смерті сина. Зазначає, що іншим позасудовим шляхом факт родинних відносин встановити не можливо, тому вимушена звернутися до суду. Просить встановити факт родинних відносин а саме, що [PERSON] [INFO] був рідним сином [PERSON] [INFO] , та визначити їй три місяці додаткового строку для подання заяви до нотаріуса про прийняття спадщини після смерті сина [PERSON] , який помер [INFO] . Заяви, клопотання та інші процесуальні дії у справі. Ухвалою Новоселицького районного суду Чернівецької області від 28 березня 2024 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи у порядку загального провадження. Призначено підготовче засідання на 16.04.2024 року. Ухвалою Новоселицького районного суду Чернівецької області від 16.04.2024 року вказану справу передано за підсудністю до Хотинського районного суду Чернівецької області. Ухвалою Хотинського районного суду Чернівецької області від 22.05.2024 року прийнято вказано справу до розгляду та призначено підготовче засідання на 12.06.2024 року. 19.08.2024 року на адресу суду надійшла нова редакція заяви [PERSON] .. Ухвалою Хотинського районного суду Чернівецької області від 21.08.2024 року прийнято до розгляду заяву [PERSON] про зміну підстав позову, та в подальшому вирішено розгляд справи проводити у рахуванням позовної заяви зі зміною підстав позову, відкладено підготовче засідання на 06.09.2024 року. У зв`язку із клопотання представника позивача розгляд справи відкладено на 30.09.2024 року. Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, від її представника адвоката Вівчара А.У. надійшла заява, в якій просить розглянути справу у їхній відсутності, вимоги заяви підтримує в повному обсязі, просить їх задовольнити. Відповідач: представник Топорівської сільської ради Чернівецького району Чернівецької області в судове засідання не з`явився, на адресу суду від сільської ради надійшла заява, в якій просить розгляд справи проводити у відсутності їхнього представника, не заперечує щодо задоволення позовних вимог. Згідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Фактичні обставини встановлені судом. Суд, вивчивши та дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. Згідно із вимогами ч.ч.3,4 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення у підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться у порядку, встановленому статтями 206,207 цього Кодексу. Відповідно до ч.4 ст.206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову за наявності для того законних підстав, суд ухвалює рішення про задоволення позову. Так судом встановлено, що відповідно до копії паспорта № [NUMBER] виданого 24 січня 2024 року, заявник значиться як [PERSON] , місце народження с. Колінківці, Хотинського району Чернівецької області, дата народження [INFO] (а.с.5). З копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] виданого 05.05.1987 року, [PERSON] народився [INFO] , в с.Бочківці Хотинського району Чернівецької області, батьками якого вказані [PERSON] та [PERSON] (рос. мовою) (а.с.8). Як вбачається із копії свідоцтва про зміну прізвища, імені по батькові серії [NUMBER] виданого 13.06.2005 року [PERSON] [INFO] змінив прізвище на « [PERSON] » (а.с.8зв.). Копією свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] виданого 06.09.2023 року підтверджено, що після реєстрації шлюбу [PERSON] [INFO] , 16.01.2008 року змінила прізвище на шлюбне « [PERSON] » (а.с.9). З копії свідоцтва про народження заявника серії [NUMBER] виданого 30.03.1955 року, вбачається що [PERSON] народилася [INFO] в селі Коленкивци (рос.мовою) про що зроблено відповідний актовий запис №22 від 30.03.1955 року (а.с.9зв.). З копії повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження №00043167348 від 17.01.2024 року вбачається, що [PERSON] народилася [INFO] , згідно якого Виконавчим комітетом Колінковецької сільської ради Хотинського району Чернівецької області 30.03.1955 року складений актовий запис №22 (а.с.10). Копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] виданого 08.12.2021 року підтверджено, що [PERSON] [INFO] помер [INFO] , про що зроблено відповідний актовий запис №214 (а.с.11). З копії довідки за №252 від 04.03.2024 року виданої Колінковецьким старостинським округом Топорівської сільської ради, вбачається, що померлий [PERSON] [INFO] , був зареєстрований та проживав станом на 04.12.2021 року за адресою: [ADDRESS] . Разом з померлим на момент його смерті за вищевказаною адресою ніхто не проживав та не був прописаний (а.с.11 зв.). Як вбачається із відповідей, наданих на запит Новоселицького районного суду, приватних нотаріусів та державної нотаріальної контори м. Новоселиця спадкова справа після смерті [PERSON] , померлого [INFO] не заводилася (а.с.18,19,20). З інформаційної довідки за №1283/01-16/2024 від 17.09.2024 року вбачається, що для оформлення спадкових справ після смерті [PERSON] , який помер [INFO] рекомендовано звернутися в суд з позовом про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та щодо встановлення факту родинних відносин із померлим. Як встановлено судом, встановлення факту родинних відносин між заявником та її покійним сином, а саме того юридичного факту, що [PERSON] [INFO] є рідним сином [PERSON] [INFO] , заявнику необхідно для можливості оформлення спадкових справ, і вказаний юридичний факт в позасудовому порядку встановити неможливо. Крім того, позивачка просила суд прийняти до уваги, що строк для прийняття спадщини нею пропущено з поважних причин, а саме у зв`язку із стражданнями через втрату сина, із введенням на території України воєнного стану та веденням бойових дій, та у зв`язку із суперечливими положеннями закону щодо перебігу строку для прийняття спадщини, тому просила визначити їй додатковий місячний строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті сина [PERSON] , який помер [INFO] . Застосовані норми права. Відповідно до ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до ч. 1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. У ч. 1 ст. 315 ЦПК України визначено перелік юридичних фактів, які можуть бути встановлені судом. Як вбачається із п.1 п. 6 ч. 1. ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту: родинних відносин між фізичними особами. Належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті. Відповідно до п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995р. «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» (надалі - Постанова Пленуму № 5 від 31.03.1995р.) суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки. За положеннями ст.ст.12,81 ЦПК України, кожна особа повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ст. 1261 Цивільного Кодексу України позивачка є спадкоємицею першої черги за законом майна померлого [PERSON] .. Згідно ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Статтею 1272 ЦК України встановлено, що у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно Правової позиції Верховного Суду України у справі № 6-85цс12, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними Відповідно до ст. 1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори;2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Згідно Указу Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", який було затверджено Законом України 2102-IX від 24.02.2022 року "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні", в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб,який продовжено згідно Указів Президента України від 14 березня 2022 року № 133/2022, від 18 квітня 2022 року № 259/2022, від 17 травня 2022 року № 341/2022, від 12 серпня 2022 року № 573/2022, від 07 листопада 2022 року № 757/2022, від 06 лютого 2023 року № 58/2023, затвердженими Законами України від 15 березня 2022 року № 2119-IX, від 21 квітня 2022 року №2212-IX, від 22 травня 2022 року № 2263-IX, від 15.08.2022 № 2500-IX, від 18.11.2022 № 2738-IX, від 07.02.2023 року, який триває і нині. Відповідно до пункту 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 року №164 (із змінами внесеними постановою Кабінету Міністрів України від 24.06.2022 року №719) установлено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Відповідно до п.3 постанови КМ України від 28.02.2022 року №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції від 06.03.2022 року), на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється. Пункт 3 вказаної постанови ( в редакції від 28.04.2022 року) викладено наступним чином: «Установити, що на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини». Пункт 3 вказаної постанови ( в редакції від 29.06.2022 року) викладено наступним чином: «Установити, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини». Мотиви та висновки суду. Аналізуючи зібрані у справі докази, в суду не виникає сумнівів у достовірності факту родинних відносин між [PERSON] [INFO] та померлим [PERSON] [INFO] , який помер [INFO] , а необхідність його встановлення зумовлена вагомістю реалізації прав позивача. Тому, з метою недопущення порушення прав позивача на спадщину, реалізація яких залежить від доведеності факту родинних відносин між нею та її покійним сином, суд приходить до переконання про необхідність встановлення цього факту судом. Звертаючись до суду з позовними вимоги про визначення додаткового строку для подання заяви позивач обґрунтувала поважність причин пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини після смерті сина [PERSON] , який помер [INFO] тим, що у зв`язку із душевними стражданнями через втрату сина, а також збройною агресією російської федерації та запровадження воєнного стану, у зв`язку із суперечливими положеннями закону щодо перебігу строку прийняття спадщини. Суд приймає до уваги, що [PERSON] пропустила строк для прийняття спадщини з наступних причин:- у зв`язку із введенням на території України воєнного стану та веденням бойових дій; - у зв`язку із суперечливими положеннями закону щодо перебігу строку для прийняття спадщини, які протягом відведеного для прийняття спадщини періоду часу декілька разів кардинально змінювалися таким чином, що були непередбачуваними для спадкоємиці та в кінцевому етапі мали своїм наслідком пропущення строку для подачі нею заяви про прийняття спадщини. Враховуючи вищезазначене суд вважає за необхідне зазначити, що всі вище наведені зміни, що стосувалися питання строку прийняття спадщини та відображені в зазначених вище нормативних документах не призвели до змін Цивільного кодексу України, зокрема ст. 1270, що в свою чергу має вищу юридичну силу по відношенню до постанов КМ України. У зв`язку з наявністю розбіжностей в нормативних документах, які регулюють питання строків прийняття спадщини, у позивача виникло хибне уявлення про те, що вона може подати заяву про прийняття спадщини після завершення війни або у будь-який час дії воєнного стану, не обмежуючись 6-ма місяцями, що слідують після смерті спадкодавця. У зв`язку з чим вона пропустила визначений законом 6-місячний строк для подачі заяви до нотаріуса про прийняття спадщини після смерті сина [PERSON] .. При цьому, Європейський Суд з прав людини неодноразово наголошував на необхідності держав дотримуватися принципу «якості законів» при їх прийнятті або зміні. Зокрема, у своєму рішенні у справі «Сєрков проти України» ЄСПЛ зазначив, що якість законодавства передбачає доступне для зацікавлених осіб, чітке і передбачуване у застосуванні законодавство; відсутність необхідної передбачуваності та чіткості національного законодавства з важливого питання, що призводить до його суперечливого тлумачення, в тому числі судом, має наслідком порушення вимог положень Конвенції щодо «якості закону». Крім того, у справі «Новік проти України» ЄСПЛ зробив висновок, що надзвичайно важливою умовою є забезпечення загального принципу юридичної визначеності. Вимога «якості закону» у розумінні пункту 1 статті 5 Конвенції означає, що закон має бути достатньо доступним, чітко сформульованим і передбачуваним у своєму застосуванні для убезпечення від будь-якого ризику свавілля. Визначення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини є оціночним поняттям та оцінюється судом в залежності від конкретних обставин справи. Таким чином, дослідивши отримані докази, та оцінивши їх в сукупності, надані в силу положень ст.81 ЦПК України, суд приходить до висновку, що зазначені позивачем обставини пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини є поважними, враховуючи, що нічиї права та інтереси не порушуються, інших спадкоємців, які б претендували на спадкове майно немає, а тому позов підлягає задоволенню і позивачу необхідно визначити додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини. За встановленого, суд вважає зазначені та підтверджені причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними та вважає необхідним надати позивачці додатковий строк для подання нею заяви про прийняття спадщини тривалістю у один місяць. Розподіл судових витрат. Судові витрати з відповідача не стягуються та покладаються на позивача, оскільки відповідач не вчиняв протиправних дій, що стали підставою позову. На підставі викладеного, та

Outcome: approved