Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-24 00:00:00

[PERSON] (далі позивач) звернувся до суду із позовом до [PERSON] (далі відповідач) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог зазначено, що [INFO] померла [PERSON] , після смерті якої відкрилася спадщина на спадкове майно, а саме на 1/5 частки квартири за адресою: [ADDRESS] частки житлового будинку з надвірними будівлями за адресою: [ADDRESS] , земельну ділянку кадастровий номер 6123081100:02:001:1487, площею 0,25 га за адресою: Тернопільська область, Тернопільський район, с. Великий Ходачків, земельну ділянку кадастровий номер 6123081100:02:001:1488, площею 0,11 га за адресою: Тернопільська область, Тернопільський район, с. Великий Ходачків. [PERSON] за життя розпорядилася своїм майном та 30.08.2019 склала заповіт, згідно якого все своє майно заповіла [PERSON] [INFO] помер [PERSON] , після смерті якого відкрилася спадщина на спадкове майно, а саме на 1/2 частки житлового будинку з надвірними будівлями за адресою: [ADDRESS] , земельну ділянку кадастровий номер 6123081100:02:001:1776, площею 0,4153 га за адресою: Тернопільська область, Тернопільський район, с. Великий Ходачків. За життя [PERSON] розпорядився своїм майном та 30.08.2019 склав заповіт, згідно якого все своє майно заповів [PERSON] . 04.06.2024 [PERSON] звернувся до приватного нотаріуса Тернопільського міського нотаріального округу із заявою про видачу свідоцтв про право на спадщину після смерті [PERSON] та [PERSON] , проте отримав роз`яснення щодо пропущення строку для подання заяви про прийняття спадщини, у зв`язку з чим останньому рекомендовано звернутися до суду для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування поважності причин пропуску строку для подання заяв до нотаріальної контори про прийняття спадщини позивач зазначив, що про наявність складених на його користь заповітів обізнаний не був, після смерті [PERSON] та після смерті [PERSON] є спадкоємцем за законом п`ятої черги, а тому заяви про прийняття спадщини у визначений статтею 1270 ЦК України строк не подавав. З огляду на наведене, просив суд визначити йому додатковий строк в три місяці для подачі заяви в нотаріальну контору про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] та визначити йому додатковий строк в три місяці для подачі заяви в нотаріальну контору про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Ухвалою судді від 09.08.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, визначено справу розглядати за правилами загального позовного провадження, призначено у справі підготовче засідання на 04.09.2024. Ухвалою суду від 04.09.2024 підготовче засідання у цивільній справі відкладено на 25.09.2024 о 11:30 год. У підготовче судове засідання позивач [PERSON] не з`явився, представник позивача адвокат Заводовська М.Л. подала клопотання від 05.09.2024, у якому просила справу розглядати без її участі та участі позивача, позовні вимоги підтримала у повному обсязі та просила задовольнити. Відповідач [PERSON] в підготовче судове засідання не з`явилася, подала заяву від 26.08.2024, у якій позовні вимоги визнала повністю, не заперечувала щодо їх задоволення, справу просила розглянути без її участі. Згідно частин третьої та четвертої статті 200 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. Відповідно до частини четвертої статті 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. У зв`язку з неявкою учасників справи, відповідно частини другої статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] , виданим 03.07.2023 Підгороднянською сільською радою Тернопільського району Тернопільської області (а.с. 25). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на належне їй на праві власності майно, а саме 1/5 частку квартири за адресою: [ADDRESS] частку житлового будинку за адресою: [ADDRESS] , земельну ділянку кадастровий номер 6123081100:02:001:1487, площею 0,25 га, яка розташована за адресою: [ADDRESS] , земельну ділянку кадастровий номер 6123081100:02:001:1488, площею 0,11 га, яка розташована за адресою: Тернопільська область, Тернопільський район, с. Великий Ходачків (а.с. 32, 35, [ADDRESS] ). Згідно заповіту, складеного 30.08.2019 у с. Великий Ходачків, Козівського району, Тернопільської області та посвідченого секретарем виконавчого комітету Великоходачківської сільської ради Козівського району Тернопільської області Войтович І.М., зареєстрованого у реєстрі за №97, [PERSON] заповіла все належне їй на день смерті майно [PERSON] . Вказаний заповіт є чинним, не змінений та не скасований (а.с. 20, 23). [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] , виданим 07.11.2023 Підгороднянською сільською радою Тернопільського району Тернопільської області (а.с. 31). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на належне йому на праві власності майно, а саме 1/2 частку житлового будинку за адресою: [ADDRESS] , земельну ділянку кадастровий номер 6123081100:02:001:1776, площею 0,4153 га, яка розташована за адресою: Тернопільська область, Тернопільський район, с. Великий Ходачків (а.с. 32, 34). Згідно заповіту, складеного 30.08.2019 у с. Великий Ходачків, Козівського району, Тернопільської області та посвідченого секретарем виконавчого комітету Великоходачківської сільської ради Козівського району Тернопільської області Войтович І.М., зареєстрованого у реєстрі за №98, [PERSON] заповів все належне йому на день смерті майно [PERSON] . Вказаний заповіт є чинним, не змінений та не скасований (а.с. 29, 63 зворот). Приватним нотаріусом Тернопільського міського нотаріального округу Тернопільської області Дзюбановською О.І. відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] у зв`язку із пропуском строку для подання заяви про прийняття спадщини, що підтверджується листом №96/01-16 від 04.06.2024 (а.с. 22). Приватним нотаріусом Тернопільського районного нотаріального округу Тернопільської області Нечай Л.С. відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] у зв`язку із пропуском строку для подання заяви про прийняття спадщини, що підтверджується листом №124/01-16 від 04.06.2024 (а.с. 28). Судом встановлено, що спадщина після смерті [PERSON] та [PERSON] ніким не прийнята, а згідно витягів зі Спадкового реєстру № 77203501 та №77202614 спадкові справи після смерті [PERSON] та [PERSON] не заводилися. Відповідно до статей 1216, 1217\~Цивільного кодексу\~України (далі ЦК України), спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно зі статтею 1218\~ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини. Згідно зі статтею 1233\~ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Заповіт є одностороннім правочином, оскільки залежить виключно від волі заповідача. Заповіт лише спрямовується на виникнення у спадкоємця прав та обов`язків, але до моменту смерті не створює їх у нього. Розпорядження, яке міститься у заповіті, набирає чинності лише у разі смерті заповідача. Призначення спадкоємцем є правом заповідача, визначеним частиною першою статті 1235 ЦК України. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1270 ЦК України). В силу вимог статті 1268\~ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. За правилами статті 1269\~ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. З матеріалів справи встановлено, що позивач у встановлений законодавством строк до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] та [PERSON] не звернувся. Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За змістом частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272\~ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом України у постанові від 23.08.2017 у справі №6-1320цс17, у постановах Верховного Суду від 01.04.2019 у справі №643/3049/16-ц, від 11.11.2020 у справі №750/262/20, від 03.03.2020 у справі №145/148/20. За конкретних\~фактичних обставин\~кожної справи\~пропуск строку\~для прийняття\~спадщини суд\~має оцінювати\~з урахуванням\~тривалості такого\~пропуску та\~загальних засад\~цивільного законодавства,\~як-от\~розумність,\~добросовісність та\~справедливість.Головною ознакою поважних причин такого пропуску є те, що вони унеможливлюють своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Крім того, у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Спадкове законодавство засновується на принципі переваги формального волевиявлення спадкодавця (заповіту) над положеннями закону, спадкоємці за законом спадкують тільки у разі відсутності заповіту,\~визнання його\~недійсним,\~неприйняття спадщини\~або відмови\~від її\~прийняття спадкоємцями\~за заповітом,\~а також\~у разі\~неохоплення заповітом\~усієї спадщини (частина друга статті 1223 ЦК України). Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26.06.2024 у справі №686/5757/23 виснувала, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, що випливає з принципу свободи заповіту, проте таку необізнаність не можна ототожнювати з незнанням спадкоємцем про його право на спадкування загалом. Як встановлено\~судом,\~ [PERSON] \~є спадкоємцем\~за заповітомпісля померлих [PERSON] та [PERSON] . Інших спадкоємців, які б спадкували майно після смерті вказаних осіб немає, спадкові справи після смерті [PERSON] та [PERSON] не заводилися, що вбачається з витягів зі Спадкового реєстру № 77203501 та №77202614. Позивач пропустив встановлений законом строк для прийняття спадщини, в обґрунтування причин пропуску строку прийняття спадщини зазначає, що на момент смерті із спадкодавцями не проживав та не був обізнаний про наявність заповітів, складених [PERSON] та [PERSON] на його користь. Відповідач таких обставин не заперечила, позовні вимоги визнала. Враховуючи те, що законодавчо не встановлено конкретного переліку поважних причин пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини, такі причини оцінюються судом на власний розсуд, в кожному конкретному випадку та з урахуванням усіх обставин справи, суд дійшов переконання, що позивач з поважних причин пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини. З огляду на викладене, позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Outcome: approved