Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-29 00:00:00

Позивачі [PERSON] та [PERSON] звернулися до суду із позовною заявою до [PERSON] та [PERSON] про визначення\~додаткового строку\~для подання\~заяви про прийняття спадщини та визнання права власності на земельні ділянки в порядку спадкування за заповітом, у якому просили: - визначити [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] , адреса реєстрації: [ADDRESS] ) додатковий строк для подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , тривалістю в три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили. - визначити [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] , адреса реєстрації: [ADDRESS] ) додатковий строк для подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , тривалістю в три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили. - визнати за [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] , адреса реєстрації: [ADDRESS] ) право власності на земельну ділянку за кадастровим номером 5323484400:00:002:0226 площею 4,0805 га, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Пологівської сільської ради Новосанжарського району Полтавської області, в порядку спадкування за заповітом після померлого [PERSON] . - визнати за [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] , адреса реєстрації: [ADDRESS] ) право власності на земельну ділянку за кадастровим номером 5323484400:00:002:0227 площею 2,0404 га, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Пологівської сільської ради Новосанжарського району Полтавської області, в порядку спадкування за заповітом після померлого [PERSON] . - визнати за [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] , адреса реєстрації: [ADDRESS] ) право власності на земельну ділянку за кадастровим номером 5323484400:00:002:1227 площею 2,0408 га, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Пологівської сільської ради Новосанжарського району Полтавської області, в порядку спадкування за заповітом після померлого [PERSON] . Позивачі мотивували свої вимоги тим, що [INFO] помер [PERSON] , який за життя повідомив про те, що належні йому земельні ділянки він заповість позивачам, водночас про наявеність заповіту їм не було відомо. Вказали, що після смерті матері відкрилася спадщина на належне [PERSON] майно, яке складається із: - земельної ділянки з кадастровим номером 5323484400:00:002:0226, площею 4,0805 га, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Пологівської сільської ради Новосанжарського району Полтавської області; - земельної ділянки з кадастровим номером 5323484400:00:002:0227, площею 2,0404 га, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Пологівської сільської ради Новосанжарського району Полтавської області; - земельної ділянки за кадастровим номером 5323484400:00:002:1227, площею 2,0408 га, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Пологівської сільської ради Новосанжарського району Полтавської області.. Зазначили, що заповіт знаходився у відповідачки [PERSON] та про його існування вони дізналися у 2023 році, після чого 19.10.2023 вони звернулися до приватного нотаріуса Полтавського районного нотаріального округу Полтавської області Гури І.В. щодо оформлення спадкових прав після померлого [PERSON] , але їм було відмовлено у видачі свідоцтв про право на спадщину за заповітом, у зв`язку з тим, що пропущений строк для прийняття спадщини. Позивачі вказали, що не звернулися у встановлений строк до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, оскільки не знали про наявність заповіту. Крім того, посилалися на введення воєнного стану на території України. Також зазначили, що правовстановлюючі документи на земельні ділянки були втрачені та відновленню не підлягають, водночас відповідно до інформації з Державного земельного кадастру вказані у заповіті земельні ділянки належали спадкодавцю. Ухвалою Новосанжарського районного суду Полтавської області від 07.02.2024 відкрито провадження у справі, призначено підготовче судове засідання (а.с. 104 т. 1). Ухвалою Новосанжарського районного суду Полтавської області від 25 березня 2024 року витребувано у приватного\~нотаріуса Полтавського\~районного нотаріального\~округу Полтавської\~області Гури\~І.В.\~ належним\~чином засвідчену\~копію спадкової\~справи після\~померлого \~ [INFO] \~ [PERSON] (а.с. 152-153 т. 1). 24.04.2024 приватний нотаріус Полтавського районного нотаріального округу Полтавської області Гура І.В. подала до суду заяву, у якій вказала, що спадкова справа після померлого [INFO] [PERSON] нею не заводилась. Натомість повідомила, що 19 жовтня 2023 року нею були винесені постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії спадкоємцям [PERSON] та [PERSON] , у зв`язку з тим, що ними пропущено строк для прийняття спадщини, визначений Цивільним кодексом України (а.с. 167 т. 1). Ухвалою Новосанжарського районного суду Полтавської області від 17 липня 2024 року витребувано від Новосанжарської державної нотаріальної\~контори відомості зі Спадкового\~реєстру щодо наявності спадкової справи, спадкоємців, які\~прийняли спадщину,\~після смерті [INFO] [PERSON] та виданих свідоцтв про право на спадщину(а. с. 228-229 т. 1). Відповідно до відповіді Новосанжарської державної нотаріальної\~контори, в інформаційній довідці зі Спадкового реєстру відсутня інформація щодо наявності спадкової справи, спадкоємців, які\~прийняли спадщину\~після смерті [INFO] [PERSON] та виданих свідоцтв про право на спадщину(а.с. 243-244 т. 1). Ухвалою Новосанжарського районного суду Полтавської області від 12 серпня 2024 року залучено до участі у цивільній справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Новосанжарську селищну раду Полтавського району Полтавської області. Витребувано від Новосанжарського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Полтавському районі Полтавської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції повний витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження [PERSON] , [INFO] (а.с. 18-19 т. 1). Відповідно до повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження [PERSON] - [PERSON] народився [INFO] , батьком вказаний [PERSON] , [INFO] , мати [PERSON] , [INFO] . Разом з цим, 18 грудня 2015 року внесено відомості про визнання батьківства, згідно з яким прізвище дитини та прізвище батька змінені з [PERSON] на [PERSON] (а.с. 41-44 т. 2). Позивачі [PERSON] та [PERSON] та їх представник адвокат Іванова О.І. в судове засідання не з`явилися. Представник позивачів адвокат Іванова О.І. надала заяву про розгляд справи за її відсутності та відсутності позивачів, позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити (а.с. 52-58 т. 2). Відповідачка [PERSON] в судове засідання не з`вилася, про день та час судового розгляду повідомлялася належним чином. В матеріалах справи наявна від відповідачки заява, у якій вона визнала позовні вимоги, розгляд справи просила здійснити без її участі (а.с. 163-164 т. 1). Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином. Судом здійснювався виклик відповідача [PERSON] за зареєстрованою адресою місця проживання. Разом з тим, у поштових повідомленнях були проставлені відмітки про те, що адресат відсутній за вказаною адресою. Крім того, відповідач повідомлялася про розгляд справи шляхом поміщення на офіційній сторінці суду на веб-сайті «Судова влада України» оголошення про призначення судового засідання. Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Новосанжарської селищної ради Полтавського району Полтавської області в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву, в якій зазначив, що при вирішенні справи по суті покладається на розсуд суду, розгляд справи просив здійснити без його участі. Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності. Суд, відповідно до частини 1 статті 223 ЦПК України вважає можливим розглянути справу у відсутність учасників справи, які не з`явилися. Судом на підставі ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, дослідивши наявні в матеріалах справи письмові докази, встановивши на їх підставі фактичні обставини справи та характер спірних правовідносин, визначивши правові норми, що підлягають застосуванню, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню у зв`язку з наступним. Відповідно до статті 6 Конвенції\~кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Згідно з частиною першою\~статті 4 ЦПК України\~кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Статтею 15 Цивільного кодексу України\~(далі -\~ЦК України) передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Відповідно до статей\~1216,\~1217 ЦК України\~спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права і обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, за виключенням тих прав і обов`язків, що зазначені у\~статті 1219 ЦК України\~(статті\~1218,\~1231 ЦК України). Відповідно до частини другої\~статті 1220 ЦК України\~часом відкриття спадщини є день смерті особи, або день, з якого вона оголошується померлою. За\~статтею 1223 ЦК України\~право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у\~статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Відповідно до\~статті 1258 ЦК України\~спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття. Згідно зі\~статтею 1261 ЦК України\~у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері\~\~(стаття 1262 Кодексу). У третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця (стаття 1263 ЦК України). У четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (стаття 1264 Кодексу). Відповідно до\~статті 1265 ЦК України\~у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша\~статті 1270 ЦК України). Відповідно до частини першої\~статті 1268 ЦК України\~спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. За частиною четвертою\~статті 1268 ЦК України\~малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків, встановлених частинами другою-четвертою\~статті 1273 цього Кодексу. Відповідно до\~статті 1269 ЦК України\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Згідно із заповітом, посвідченим секретарем Петрівської сільської ради Чутівського району Полтавської області Щепетіхіною Н.Я., зареєстрованим в реєстрі за № 103 [PERSON] , [INFO] , на випадок своєї смерті зробив розпорядження, яким заповів: - [PERSON] , [INFO] , земельну ділянку розміром 4,1010 га, яка розташована на території Пологівської сільської ради Новосанжарського району Полтавської області;- [PERSON] , [INFO] , земельну ділянку розміром 4,0805 га, яка розташована на території Пологівської сільської ради Новосанжарського району Полтавської області. \~ \~ \~ \~Позивачі [PERSON] та [PERSON] є спадкоємцями за заповітом. Разом з цим, до нотаріальної контори у встановлений законом строк після смерті [INFO] [PERSON] позивачі не звернулися, заяви нотаріусу про прийняття спадщини не подавали. Згідно з інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру відсутня інформація щодо наявності спадкової справи, спадкоємців, які\~прийняли спадщину,\~після смерті [INFO] [PERSON] та виданих свідоцтв про право на спадщину. Подання заяви про прийняття спадщини є дією, що її повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину у разі, коли він не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем. Відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є такі, що пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. \~ \~ \~ \~Правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть застосовуватися, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через брак інформації про смерть спадкодавця, незнання положень закону тощо, тоді немає правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Такі правові висновки викладено у постановах Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15 та від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, у постановах Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298св18), від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19). Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема такі: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Суд не може визнати поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, брак коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо. Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постановах від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298св18), від 17 березня 2021 року у справі № 638/17145/17 (провадження\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ № 61-17764св20), від 26 жовтня 2022 року в справі\~№ 522/17925/16\~(провадження № 61-1122св22) Таким чином, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду із позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Разом з цим, суд, як державний орган, на який покладено обов`язок вирішення справи відповідно до Закону, має право й зобов`язаний визначати суб`єктний склад спору залежно від характеру правовідносин і норм матеріального права, які підлягають застосуванню. Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи (постанови Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі\~\~\~\~\~\~\~\~№ 523/9076/16-ц; від 20 червня 2018 року у справі № 308/3162/15-ц; від\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~21 листопада 2018 року у справі № 127/93/17-ц; від 12 грудня 2018 року у справі № 570/3439/16-ц; від 12 грудня 2018 року у справі № 372/51/16-ц; від 30 січня 2019 року у справі № 552/6381/17). Відповідно до\~статті 48 ЦПК України\~сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава. Відповідач - це особа, яка, на думку позивача, порушила, не визнала чи оспорила його суб`єктивні права, свободи чи інтереси. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також, відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. В ході розгляду справи встановлено, що відповідачі [PERSON] та [PERSON] не є спадкоємцями, які прийняли спадщину після смерті [INFO] [PERSON] . В свою чергу, надання позивачам додаткового строку для прийняття спадщини після смерті [INFO] [PERSON] не порушує прав та законних інтересів відповідачів. Крім того, враховуючи наявні в матеріалах справи відомості, зокрема, про відсутність осіб, які у встановлений законом строк звернулись до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті [INFO] [PERSON] , а також щодо відсутності спадкоємців, які постійно проживали разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, з огляду на те, що спадкове майно знаходиться на території Пологівської сільської ради Полтавського району Полтавської області, суд приходить до висновку, що [PERSON] та [PERSON] не є належними відповідачами у цій справі та, відповідно, Новосанжарська селищна рада Полтавського району Полтавської області, як орган місцевого самоврядування, є належним відповідачем у цій справі. Установивши, що позов заявлений до неналежного відповідача, суд відмовляє у позові до такого відповідача (постанови Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц, від 21 листопада 2018 року у справі № 127/93/17-ц, від 12 грудня 2018 року у справі № 570/3439/16-ц, від 12 грудня 2018 року у справі № 372/51/16-ц, від 30 січня 2019 року у справі № 552/6381/17). Відповідно до частини 4 статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. У зв`язку із зазначеним, суд приходить до висновку про необхідність відмови у задоволенні позову [PERSON] , [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , третя особа, які не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Новосанжарська селищна рада Полтавського району Полтавської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та визнання права власності на земельні ділянки в порядку спадкування за заповітом з підстави пред`явлення такого позову до неналежних відповідачів. За змістом положень ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, а згідно з пунктом 2 частини 2 статті 141 ЦПК України, інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, у разі відмови в позові\~покладаються\~на позивача. З огляду на те, що суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог, судові витрати не підлягають стягненню з відповідачів. На підставі ст. 1270, 1272 ЦК України та

Outcome: dismissed