Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-24 00:00:00

Позивачка звернулась до суду з позовною заявою про порушення прав споживачів. Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що позивачка [PERSON] зареєстрована та проживає за адресою: [ADDRESS] , та є споживачем послуг з централізованого постачання холодної води. З грудня 2020 року власницею вказаної квартири, за Договором дарування, є донька позивачки [PERSON] 19.11.2019 під час обстеження квартирних приладів обліку водопостачання, позивачці був наданий припис - попередження про проведення до 19.12.2019 повірки лічильника холодної води у зв`язку з закінченням ще в травні 2019 року чотирьох річного терміну від дня попередньої його повірки. Позивачка, відповідно до припису - попередження від 19.11.2019, у зв`язку зі станом здоров`я та карантинних обмежень вирішила не робила повірку лічильника і прийняти те, що її лічильник буде знятий з обліку та згідно із п. 11 Правил надання послуг з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення, буде нараховуватися плата як для споживача, квартира якого не обладнана засобами обліку. У подальшому, 17.11.2020 позивачка виявила, що лічильник холодної води працює занадто швидко при перекритих кранах, та звернулась до АТ «Київводоканал» залишивши заяву на розпломбування лічильника та його заміни у зв`язку з його аварійним станом. Розпломбування аварійного лічильника перед його демонтажем було здійснено 18.11.2020 через добу після подання заяви. 25.11.2020 за заявою позивачки був встановлений лічильник, який було опломбовано та поставлено на облік, однак копії актів про розпломбування не повіреного аварійного лічильника №200702008283 та прийняття на облік іншого повіреного №570961 позивачці не надано. Після демонтажу старого не повіреного лічильника і постановки 25.11.2020 на облік повіреного, позивачка отримала повідомлення - рахунок на оплату послуг за попередній листопад 2020 року, в якому вказано номер старого аварійного лічильника. Згідно із рахунку відповідача, переплата позивачки станом на 01.12.2020 становила 9,78куб.м. води. У січні 2021 року надійшло повідомлення - рахунок на оплату за грудень 2020 року, в якому був вказаний номер встановленого повіреного та прийнятого на облік лічильника. Однак в рахунку об`єм споживання води за місяць був указаний в розмірі 50куб.м. води. На неодноразові звернення до Розрахункового департаменту АТ «Київводоканал» з проханням скасувати неіснуючу заборгованість, позивачка по суті нічого не отримала. Позивачка [PERSON] в 2023 році зверталась до суду зокрема з вимогою про визнання безпідставним і скасування нарахованого за грудень 2020 року об`єм споживання холодної води в розмірі 50,0куб.м. Просила зобов`язати Розрахунковий департамент ПрАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал» здійснити перерахунок оплати спожитої холодної води по особовому рахунку споживача за період з 19.12.2019 до 25.11.2020. Однак Постановою Київського апеляційного суду від 01.02.2024 рішення Деснянського районного суду м.Києва від 13.09.2023, було скасовано та ухвалено нове судове рішення, яким позовні вимоги [PERSON] до Розрахункового департаменту ПрАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал» про порушення прав споживачів, залишено без задоволення. Оскільки Розрахунковий департамент ПрАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал», є відокремленим структурним підрозділом який не є юридичною особою, не наділений цивільною процесуальною дієздатністю та не може виступати стороною у цивільному процесі, зокрема, відповідачем, до якого пред`явлено позов, що вказує на неможливість вирішення цивільного спору. Крім того, відділом соціального захисту населення, за повідомленням ПрАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал», позивачці [PERSON] була знята субсидія на оплату комунальних послуг у зв`язку з наявною заборгованістю. На підставі наведеного позивачка просить визнати безпідставними нарахування за грудень 2020 року об`єму споживання холодної води в розмірі 50,00куб.м. Зобов`язати здійснити перерахунок нарахувань оплати послуг по особовому рахунку № [NUMBER] за період з 19.12.2019 до 25.11.2020, як для квартири, що не обладнана приладом обліку води. Стягнути з відповідача кошти в розмірі недоотриманої позивачем з його вини житлової субсидії за період, починаючи з травня 2023 року. 16.05.2024 ухвалою Деснянського районного суду міста Києва, відкрито провадження у справі, призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, визначено відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. 31.05.2024 до суду від ПрАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал», надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого зазначено, що позивачка є споживачем послуг з централізованого водопостачання холодної води та водовідведення за адресою: [ADDRESS] , на підставі Договору - 1 опублікованого 05.08.2014 в газеті «Хрещатик» № 110 (4510). Під час обстеження квартирних приладів обліку води був складений припис - попередження від 19.11.2019 для проведення метрологічної повірки квартирних приладів обліку води в термін до 19.12.2019. Однак позивачка вирішила не робити повірку квартирних приладів обліку води, про що сама зазначає в позовній заяві. 17.11.2020 від позивачки надійшла заява про розпломбування лічильника холодної води та 18.11.2020 його було замінено на новий лічильник. Відповідно у грудні 2020 року по особовому рахунку № [NUMBER] фахівцем ПрАТ «АК «Київводоканал» були внесені показання за фактично спожитий об`єм споживання по приладу обліку холодної води 50куб.м згідно акту демонтажу від 25.11.2020, який складений в присутності представника ПрАТ «АК «Київводоканал» та позивачки, з яким остання ознайомлена під підпис. Оскільки споживачем продовжувалось ігноруватися зобов`язання по передачі фактичних показань приладів обліку води Товариство було змушене формувати рахунки на сплату за спожиті послуги з врахуванням середніх показань. Таким чином заборгованість виникла після заміни квартирних приладів обліку води після того як було внесено в облікову базу Товариства фактичні показники заміненого засобу обліку холодної води №200702008283 на новий №570961 по особовому рахунку № [NUMBER] , різниця яких з попередніми склала 50куб.м об`єму споживання, за які у грудні 2020 року було проведено нарахування у сумі 1087,80грн. Крім того у відзиві зазначають, що [PERSON] вже пред`являла такий самий позов з таких же підстав до ПрАТ «Київводоканал» про порушення прав споживачів у грудні 2022 року. На підставі наведеного просять відмовити в задоволенні позову в повному обсязі. 05.06.2024 до суду від ПрАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал» надійшло клопотання про закриття провадження у справі, оскільки позовні вимоги [PERSON] вже були предметом розгляду у справі № 754/12106/22, тому вважають вимоги позивачки у цій справі як такі, що заявлені вдруге, з приводу між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав. Однак суд критично ставиться до тверджень відповідача, що справа №754/12106/22, містить аналогічні цій справі вимоги, між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав. Оскільки відповідно до рішення Деснянського районного суду м. Києва по справі №754/12106/22 від 13.09.2023, яке скасовано постановою Київського апеляційного суду від 01.02.2024, [PERSON] пред`являла позов до Розрахункового департаменту Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал». Крім того, колегія суддів Київського апеляційного суду, в свої постанові від 01.02.2024 дійшла висновку, що Розрахунковий департамент ПрАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал», є відокремленим структурним підрозділом, який не є юридичною особою, не наділений цивільною процесуальною дієздатністю та не може виступати стороною у цивільному процесі, зокрема, відповідачем, до якого пред`явлено позов, що вказує на неможливість вирішення цивільного спору. Таким чином, з врахування постанови Київського апеляційного суду від 01.02.2024, [PERSON] звернулась безпосередньо до належного відповідача ПрАТ «АК «Київводоканал». А отже клопотання відповідача про закриття провадження у справі безпідставне, та не підлягає задоволенню. 10.06.2024 до суду від [PERSON] надійшла відповідь на відзив, відповідно до якої зазначено, що вимоги в даній позовній заяві стосуються того, що згідно припису-попередження від 19.11.2019, який вона не заперечує, відповідач починаючи з 19.12.2019 повинен був нараховувати оплату за споживання холодної води по особовому рахунку позивача № [NUMBER] , як для квартири, яка не обладнана приладами обліку води. Натомість відповідач, своїми доводами не по суті справи, лише затягує судовий процес. Просить позовну заяву задовольнити в повному обсязі. 19.06.2024 ухвалою Деснянського районного суду міста Києва, визначено розгляд цивільної справи за позовною заявою [PERSON] до Приватного акціонерного товариства "Акціонерна компанія "Київводоканал" про порушення прав споживачів, здійснювати у порядку спрощеного провадження з викликом сторін. 27.06.2024 до суду від ПрАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал» надійшли письмові пояснення, відповідно до яких зазначено, що під час обстеження квартирних приладів обліку води за адресою: [ADDRESS] , був складений припис-попередження від 19.11.2019. Тобто [PERSON] був наданий термін здійснити повірку до 19.12.2019. Однак майже через рік позивачкою було замінено старий лічильник на новий. Зазначають, що [PERSON] була обізнана про наявну заборгованість, про те не повіряла лічильник, внаслідок чого виникла заборгованість. Тому відсутні будь-які правові підстави для визнання нарахування за грудень 2020 року об`єму споживання холодної води в розмірі 50куб.м незаконними, а дії відповідача є правомірними та такими що відповідають нормам чинного законодавства. 20.08.2024 до суду від [PERSON] надійшли додаткові пояснення, відповідно до яких зазначено, що ПрАТ «АК «Київводоканал» спровокували порушення судами норм процесуального права, наданими своїми поясненнями до суду. А скасування судового рішення по справі № 754/12106/22 по тих підставах, що Розрахунковий департамент ПрАТ «АК «Київводоканал» не є юридичною особою, відповідачка вважає незаконним. Звертає увагу, що всі дані, які указані в Договорі про надання послуг з централізованого постачання холодної води та водовідведення, відносяться не до ПрАТ «АК «Київводоканал», а безпосередньо до Розрахункового департаменту, який зазначений в Договорі як виконавець послуг. Вказує, що сторона відповідача, посилаючись на умови Договору, обґрунтовує свої дії лише вимогами Договору, щодо надання у встановлені строки показники лічильників споживання води, лишаючи споживача передбаченої законом і приписом-попередженням від 19.11.2019, альтернативи оплати послуг. У той же час, предмет даного позову щодо скасування безпідставно нарахованих боргів за споживання води за показниками аварійного лічильника, який як рік повинен був бути знятим з обліку, ігнорується. 02.09.2024 до суду від ПрАТ «АК «Київводоканал» надійшли додаткові пояснення, відповідно до яких зазначено, що в електронних файлах субсидерів, які щомісячно надходили до Товариства від Управління соціального захисту населення Деснянського району міста Києва, була зазначена інформація по споживачу [PERSON] , а саме: - з грудня 2020 року по квітень 2021 року було призначено житлову субсидію у грошовій готівковій формі; - з травня 2021 року по вересень 2021 року інформація про призначення субсидії [PERSON] була відсутня; - з жовтня 2021 року по квітень 2022 року призначено житлову субсидію у грошовій готівковій формі; - з травня 2022 року по вересень 2022 року інформація про призначення субсидії [PERSON] була відсутня; з жовтня 2022 року по грудень 2022 року було призначено житлову субсидію у грошовій готівковій формі. 08.02.2024 Головним управлінням Пенсійного фонду України у м. Києві було надано письмову відмову [PERSON] не було подовжено дію житлової субсидії з травня 2023 року, оскільки станом на 01.05.2023 наявна заборгованість з оплати житлово-комунальних послуг, яка перевищує 680,00грн. Вищевказане рішення [PERSON] до суду не оскаржувалось. А станом на 29.08.2024 по особовому рахунку № [NUMBER] обліковується заборгованість за послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення в розмірі 1271,93грн. 17.09.2024 до суду від [PERSON] надійшов відзив на додаткові пояснення відповідача, в якому позивачка зазначала, що в результаті безвідповідальних дій ПрАТ «АК «Київводоканал» щодо безпідставного нарахування їй боргу, так і в зв`язку неповідомленням органів Пенсійного фонду, що справа за її позовом ще не закрита, вона понесла збитки (упущену вигоду) в розмірі недоотриманої житлової субсидії в період з жовтня 2023 року по квітень 2024 року. Позивачка [PERSON] у судовому засіданні, призначене на 23.09.2024, не була присутня. До суду надійшла заява про розгляд справи за її відсутності. Позовні вимоги підтримує та просить задовольнити. Представник відповідача ПрАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал» у судовому засіданні, призначене на 23.09.2024, не була присутня. До суду від представника відповідача надійшла заява про розгляд справи за відсутності їх представника. Позовні вимоги не визнає та просить відмовити в задоволенні позову. Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає за можливе вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів та ухвалити рішення у відсутності учасників справи. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Стаття 263 ЦПК України, регламентує, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Згідно зі статтями 12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору. Згідно зі статтями 76-79 ЦПК України, доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір. Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях. Європейський суд справ людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Дослідивши повно та всебічно обставини справи в їх сукупності, вислухавши учасників справи, оцінивши зібрані по справі докази, виходячи зі свого внутрішнього переконання, суд дійшов висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з таких підстав. Судом встановлені такі факти та їх правовідносини. Відповідно до інформації Відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Деснянської РДА, позивачка [PERSON] зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , з 09.04.2019 по теперішній час. 05.08.2014 в газеті «Хрещатик» № 110 (4510) було опубліковано повідомлення про публічний договір (оферту) про надання публічним акціонерним товариствам «Акціонерна компанія «Київводоканал», що перейменоване на приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «Київводоканал», як виконавцем житлово-комунальних послуг на підставі ст. 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» послуг з централізованого постачання холодної води, послуг з водовідведення (з використанням внутрішньо-будинкових систем) та опубліковано договір про надання послуг з централізованого постачання холодної води та водовідведення (з використанням внутрішньо-будинкових систем). Повідомленням визначено, що фізична особа (власник/квартиронаймач житлового приміщення у багатоквартирному будинку), що користується послугами з централізованого постачання холодної води та водовідведення холодної та гарячої води, вважається такою, що ознайомлена, погоджується та приєднується до умов Договору. У разі відмови споживача від отримання послуг з централізованого постачання холодної води та водовідведення холодної та гарячої води, така відмова має бути оформлена письмово та направлена до ПрАТ «АК «Київводоканал», для оформлення припинення надання цих послуг. Таким чином відповідачка отримує послуги з централізованого постачання холодної води та водовідведення (з використанням внутрішньо будинкових мереж) на підставі Договору, оскільки після розміщення повідомлення та Договору у газеті «Хрещатик» № 110 (4510) на адресу ПрАТ «АК «Київводоканал» жодних заяв або повідомлень про відмову від надання зазначених послуг та Договору від відповідачки не надходило. 19.11.2019 ПрАТ «АК «Київводоканал», за адресою: [ADDRESS] , було виписано припис - попередження, згідно якого необхідно до 19.12.2019 провести повірку приладів обліку водопостачання. З вищевказаним актом було ознайомлено [PERSON] , що підтверджується її особистим підписом. Судом беззаперечно встановлено, що позивачка [PERSON] саме у зв`язку зі станом здоров`я та карантинних обмежень вирішила не робити повірку лічильника і прийняти те, що її лічильник буде знятий з обліку та згідно із п. 11 Правил надання послуг з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення, буде нараховуватися плата як для споживача, квартира якого не обладнана засобами обліку. До того ж, Постановою Кабінету Міністрів від 02.04.2020 № 255, та Законом України «Про захист населення від інфекційних хвороб» з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (далі - COVID-19), з урахуванням рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 10 березня 2020 року, Кабінет Міністрів України постановляє: установити з 12 березня 2020 року на всій території України карантин. Встановити, що особами, які потребують самоізоляції, є: особи, які досягли 60-річного віку, крім осіб, які здійснюють заходи, пов`язані з недопущенням поширення COVID-19, забезпечують діяльність об`єктів критичної інфраструктури. Таким чином, суд визнає відсутність порушень з боку позивачки, оскільки [PERSON] як свідома громадянка України, яка на момент введення корона вірусних обмежень досягла 75 років, та знаходилась у підвищеній зоні ризику зараження гострою респіраторною хворобою COVID-19, відповідно до законів та підзаконних актів, які діяли в той період у державі, не мала законних підстав для вільного переміщення, зокрема до «АК «Київводоканал» для повірки лічильника. 17.11.2020 у зв`язку з аварійною ситуацією, позивачка [PERSON] звернулася до ПрАТ «АК «Київводоканал» з заявою про надання дозволу на розпломбування лічильника холодного водопостачання в квартирі [ADDRESS] . 25.11.2020 ПрАТ «АК «Київводоканал» складено АКТ № 998674, відповідно до якого було прийнято на абонентський облік засоби обліку води, зокрема холодного водопостачання та водовідведення № 570961, із їх опломбуванням. Відповідно до повідомлення - рахунку на оплату послуг за листопад 2020 року, за централізоване постачання холодної води та водовідведення за показниками попереднього лічильника № 200702008283, вказані наступні показники: поточні - 586, попередні - 581,5, об`єм споживання 4,50куб.м., та міститься інформація про переплату у розмірі 319,28грн. Також згідно із повідомленням - рахунком на оплату послуг за грудень 2020 року, за централізоване постачання холодної води та водовідведення за показниками нововстановленого лічильника № 570961, вказані наступні показники: поточні - 1169, попередні - 1169 об`єм споживання 50куб.м, та міститься інформація про необхідність сплати 874,98грн. У грудня 2022 позивачка звернулась до суду з позовом до Розрахункового департаменту ПрАТ «АК «Київводоканал» про порушення прав споживачів. 01.02.2024 постановою Київського апеляційного суду від 01.02.2024, рішення Деснянського районного суду м. Києва по справі № 754/12106/22 від 13.09.2023 було скасовано, оскільки [PERSON] пред`явила позов до Розрахункового департаменту Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал», який був неналежним відповідачем по справі. Стаття 4 ЦПК України, передбачає, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно із частини першої статті 15, частини першої статті 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. З урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні. Правовідносини із споживання житлово-комунальних послуг регулюються Законом України «Про житлово-комунальні послуги», відповідно до статті 4 цього законодавство України у сфері житлово-комунальних послуг базується на Конституції України і складається з нормативно-правових актів у галузі цивільного, житлового законодавства, цього Закону та інших нормативно-правових актів, що регулюють відносини у сфері житлово-комунальних послуг. Порядок оплати за житлово-комунальні послуги визначений у статті 32 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», якою передбачено, що плата за житлово-комунальні послуги нараховується щомісячно відповідно до умов договору в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. Розмір плати за комунальні послуги розраховується виходячи з розміру затверджених цін/тарифів та показань засобів обліку або за нормами, затвердженими в установленому порядку. Згідно із пунктом 35 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 08.10.1992 року № 572, обов`язок по сплаті за обслуговування і ремонт будинку, комунальні та інші послуги покладається на власника, наймача, орендаря житлового приміщення. Відповідно до пункту 1 частини першої статті 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач має право одержувати своєчасно та належної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством і умовами укладених договорів. Згідно із пунктом 5 частини другої статті 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» індивідуальний споживач зобов`язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами. У відповідності до п. 1.1 Договору про надання послуг з централізованого постачання та водовідведення (з використанням внутрішньо будинкових систем), ПрАТ «АК «Київводоканал» зобов`язується надавати споживачу відповідної якості послуги з централізованого постачання холодної води та послуг з водовідведення холодної та гарячої води (з використанням внутрішньобудинкових систем), а споживач зобов`язується своєчасно оплачувати надані послуги за встановленими тарифами у строки і на умовах, що передбачені договором. Згідно із п. 3.1 Договору, розрахунковим періодом є календарний місяць. За цим договором застосовується щомісячна система оплати послуг. Платежі вносяться споживачем не пізніше 20 числа місяця, що настає за розрахунковим. Пунктом 23 Постанови Кабінету Міністрів«Про затвердження Правил надання послуг з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення і типових договорів про надання послуг з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення» від 5 липня 2019 року № 690 передбачено, що обслуговування та заміна вузлів комерційного обліку здійснюються відповідно до умов договору і з урахуванням вимог Закону України "Про метрологію та метрологічну діяльність". Обслуговування засобу вимірювальної техніки здійснюється відповідно до паспорта виробу з урахуванням вимог Порядку проведення повірки законодавчо регульованих засобів вимірювальної техніки, що перебувають в експлуатації, та оформлення її результатів, затвердженого наказом Мінекономрозвитку від 8 лютого 2016 року № 193. Обслуговування іншого обладнання вузла комерційного обліку - згідно із супровідною документацією, якщо таку документацію передбачено виробником. У разі обслуговування та заміни вузлів комерційного обліку за рахунок співвласників повна відповідальність за наслідки від неналежного або не в повному обсязі виконання робіт з обслуговування вузлів комерційного обліку несуть співвласники. Опломбування і розпломбування (за необхідності) здійснюється згідно з Порядком прийняття приладу обліку на абонентський облік, затвердженим наказом Мінрегіону від 12 жовтня 2018 року № 270. Повірка засобів вимірювальної техніки, які є складовою частиною вузла (вузлів) комерційного обліку, здійснюється з урахуванням Порядку подання засобів вимірювальної техніки на періодичну повірку, обслуговування та ремонт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 8 липня 2015 року № 474. Відповідно до пп. 6, 11, 12, 13, 14 Порядку подання засобів вимірювальної техніки на періодичну повірку, обслуговування та ремонт затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 8 липня 2015 року № 474 - оплата періодичної повірки, обслуговування та ремонту (у тому числі демонтажу, транспортування та монтажу) засобів вимірювальної техніки, результати вимірювань яких використовуються для здійснення розрахунків за спожиту для побутових потреб електричну енергію і газ, комерційних розрахунків за спожиті теплову енергію і воду, здійснюється відповідно до частини четвертої статті 17 Закону України "Про метрологію та метрологічну діяльність"; на час проведення періодичної повірки або ремонту засобу вимірювальної техніки виконавець встановлює тимчасовий засіб вимірювальної техніки; після демонтажу засобу вимірювальної техніки виконавець забезпечує його транспортування для проведення періодичної повірки або ремонту; у разі проведення періодичної повірки засобу вимірювальної техніки у місці його експлуатації демонтаж такого засобу не проводиться; після проведення періодичної повірки або ремонту виконавець у строк, зазначений в акті про демонтаж засобу вимірювальної техніки, забезпечує транспортування засобу вимірювальної техніки для його монтажу; транспортування засобу вимірювальної техніки здійснюється таким чином, щоб не вплинути на його метрологічні характеристики. Згідно із п. 1 ст. 1-1 Закону України «Про захист прав споживачів», цей Закон регулює відносини між споживачами товарів (крім харчових продуктів, якщо інше прямо не встановлено цим Законом), робіт і послуг та виробниками і продавцями товарів, виконавцями робіт і надавачами послуг. Відповідно до статті 2 Закону України «Про захист прав споживачів» законодавство про захист прав споживачів складається з цього Закону, ЦК України, Господарського кодексу України та інших нормативно-правових актів, що містять положення про захист прав споживачів. Згідно із ст. 22 Закон України «Про захист прав споживачів», захист прав споживачів, передбачених законодавством, здійснюється судом. Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 21 Закону України «Про захист прав споживачів», для цілей застосування цього Закону та пов`язаного з ним законодавства про захист прав споживачів права споживача вважаються в будь-якому разі порушеними, якщо: при наданні послуги, від якої споживач не може відмовитись, а одержати може лише в одного виконавця, виконавець нав`язує такі умови одержання послуги, які ставлять споживача у нерівне становище порівняно з іншими споживачами та/або виконавцями, не надають споживачеві однакових гарантій відшкодування шкоди, завданої невиконанням (неналежним виконанням) сторонами умов договору. Як убачається з акту ПрАТ АК «Київводоканал» про приймання на абонентський облік засобів обліку води від 25 листопада 2020 року № 998674, представником водоканалу були зняті показники лічильників, встановлених у квартирі [ADDRESS] . У вказаному акті зазначено, що повірка, зокрема лічильника холодного водопостачання та водовідведення № 570961 проведено 01.08.2018 показання - 01169куб.м. З наданих до позовної заяви рахунків за грудень 2020 року на оплату послуг централізованого постачання холодної води та водовідведення, показники лічильника № 570961 вказані наступні показники: поточні - 1169, попередні - 1169. Таким чином, суд вважає, що працівниками ПрАТ АК «Київводоканал» некоректно сформовано повідомлення - рахунок на оплату послуг за грудень 2020 року за централізоване постачання холодної води та водовідведення, а саме не коректно визначені об`єми споживання холодної води в розмірі 50,00куб.м при нульовому показнику споживання (поточні показники 1169 - попередні показники 1169 = 0). Отже відповідачем порушено норми нарахування послуг з централізованого водопостачання холодної води та водовідведення, відповідно до Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення затверджених Постаново КМУ від 21.07.2005 № 630, тому суд вважає, що позовні вимоги в частині визнання безпідставними нарахування за грудень 2020 року об`єму споживання холодної води в розмірі 50,00куб.м, та зобов`язань здійснити перерахунок нарахувань оплати послуг, підлягають задоволенню в повному обсязі. Що стосується вимоги про стягнення з відповідача коштів в розмірі недоотриманої позивачем з його вини житлової субсидії за період, починаючи з травня 2023 року, суд дійшов до такого. Як убачається з листа Розранункового департаменту ПрАТ АК «Київводоканал» від 29.08.2024 № 2994/8/8/03-24, в електронних файлах субсидерів, які щомісячно надходили до Товариства від Управління соціального захисту населення Деснянського району м. Києва, була зазначена інформація по споживачу [PERSON] , а саме: - з грудня 2020 року по квітень 2021 року було призначено житлову субсидію у грошовій готівковій формі; - з травня 2021 року по вересень 2021 року інформація про призначення субсидії [PERSON] була відсутня; - з жовтня 2021 року по квітень 2022 року призначено житлову субсидію у грошовій готівковій формі; - з травня 2022 року по вересень 2022 року інформація про призначення субсидії [PERSON] була відсутня; з жовтня 2022 року по грудень 2022 року було призначено житлову субсидію у грошовій готівковій формі. 06.02.2024 [PERSON] отримала від Управління обслуговування громадян Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві, повідомлення, відповідно до якого зазначалось, що у зв`язку із наявною заборгованістю за оплату житлового-комунальних послуг, яка перевищує 680грн, їй автоматично не було продовжено дію житлової субсидії з травня 2023 року. Умови призначення та порядок надання громадянам щомісячної адресної безготівкової субсидії для відшкодування витрат на оплату користування житлом або його утримання та комунальних послуг визначається Положенням про порядок призначення та надання населенню субсидій для відшкодування витрат на оплату житлово-комунальних послуг, придбання скрапленого газу, твердого та рідкого пічного побутового палива, затвердженим постановою Кабінету Міністрів від 21.10.1995 № 848 «Про спрощення порядку надання населенню субсидій для відшкодування витрат на оплату житлово-комунальних послуг, придбання скрапленого газу, твердого та рідкого пічного побутового палива» (далі - Положення). За змістом пункту 3 Положення, житлова субсидія є безповоротною адресною державною соціальною допомогою вразливим споживачам житлово-комунальних послуг - мешканцям домогосподарств, що проживають в житлових приміщеннях (будинках) і не можуть самотужки платити за житлово-комунальні послуги, оплачувати витрати на управління багатоквартирним будинком, витрати на комунальні послуги, витрати на придбання скрапленого газу, твердого та рідкого пічного побутового палива в такому будинку. Суми призначеної, але не виплаченої у зв`язку із смертю одержувача житлової субсидії виплачуються одному із членів домогосподарства, з урахуванням яких призначалася субсидія, за письмовим зверненням такої особи, поданим протягом трьох місяців після смерті одержувача. Пунктом 4 Положення визначено, що право на отримання житлової субсидії мають громадяни України, іноземці та особи без громадянства, які на законних підставах перебувають на території України (далі - громадяни), що проживають у житлових приміщеннях (будинках). Згідно із п. 5 Положення, житлові субсидії призначаються за наявності різниці між розміром плати за житлово-комунальні послуги та/або скраплений газ, тверде та рідке пічне побутове паливо, за абонентське обслуговування для споживачів комунальних послуг, що надаються за індивідуальними договорами про надання комунальних послуг або за індивідуальними договорами з обслуговуванням внутрішньобудинкових систем про надання комунальних послуг, внеску/платежу об`єднанню на оплату витрат на управління багатоквартирним будинком у межах соціальної норми житла, соціальних нормативів житлово-комунальних послуг, скрапленого газу, твердого та рідкого пічного побутового палива, витрат на управління багатоквартирним будинком (далі - соціальні норми житла та соціальні нормативи житлово-комунального обслуговування) і розміром обов`язкового відсотка платежу, установленого відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 27 липня 1998 року №1156 "Про новий розмір витрат на оплату житлово-комунальних послуг, придбання скрапленого газу, твердого та рідкого пічного побутового палива у разі надання житлової субсидії". Пунктом 9 Положення визначено, що призначення житлових субсидій здійснюється: до 30 листопада 2022 року, включно структурними підрозділами з питань соціального захисту населення районних, районних у містах Києві та Севастополі держадміністрацій (військових адміністрацій), виконавчих органів міських, районних у містах (у разі їх створення) рад (далі - структурні підрозділи з питань соціального захисту населення). Починаючи з 1 грудня 2022 року - органами Пенсійного фонду України. Контроль за правильністю призначення і виплати житлових субсидій здійснює Національна соціальна служба України та її територіальні органи. Відповідно до абз. 1 пп. 5 п. 14 Положення, житлова субсидія не призначається (у тому числі на наступний період), якщо: уповноваженим органом отримано інформацію про наявність простроченої понад три місяці (на дату надання такої інформації) заборгованості з оплати житлово-комунальних послуг, витрат на управління багатоквартирним будинком, строк позовної давності якої не минув і загальна сума якої перевищує 40 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян на день звернення за призначенням житлової субсидії (крім заборгованості за послугу з постачання та розподілу природного газу, що нарахована виконавцем комунальної послуги з посиланням на рішення суду щодо норм споживання природного газу побутовими споживачами у разі відсутності лічильників газу та у зв`язку з приведенням об`ємів використаного природного газу побутовими споживачами до стандартних умов, а також у разі, коли заборгованість виникла через те, що об`єднання, які є колективними споживачами (замовниками) усіх або частини житлово-комунальних послуг, та виконавці комунальних послуг не надали уповноваженим органам інформацію, необхідну для призначення та розрахунку розміру житлової субсидії, про співвласників багатоквартирного будинку/споживачів комунальних послуг). Житлова субсидія у випадку, передбаченому абзацом першим цього підпункту, призначається з початку опалювального (неопалювального) сезону за умови документального підтвердження сплати заборгованості або укладення договору про її реструктуризацію, або оскарження споживачем заборгованості в судовому порядку (ухвали про відкриття провадження у справі) протягом двох місяців з початку такого сезону, в іншому випадку - з місяця, що настає за тим, у якому до уповноваженого органу надійшло документальне підтвердження сплати заборгованості або укладення договору про її реструктуризацію, або оскарження споживачем заборгованості в судовому порядку (ухвали про відкриття провадження у справі). Таким чином, після отримання від Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві, відмови про продовження субсидії, позивачка [PERSON] повинна була звернутись до Пенсійного фонду України в м. Києві або до Нацсоцслужби, яка здійснює контроль за правильністю призначення і виплати житлових субсидій, та надати належним чином завірену ухвалу суду про відкриття провадження у справі № 754/12106/22, для продовження нарахування їй житлової субсидії. Однак в матеріалах справи відсутнє підтвердження, що [PERSON] зверталась до уповноважених органів з аналогічним зверненням. Упущена вигода (неодержаний дохід) - це рахункова величина втрат очікуваного приросту в майні, що базується на документах, які беззастережно підтверджують реальну можливість отримання потерпілим суб`єктом господарювання грошових сум (чи інших цінностей), якби учасник відносин у сфері господарювання не допустив правопорушення. Вимоги про відшкодування упущеної вигоди не можуть обґрунтовуватися гіпотетично та базуватися на прогнозах, а повинні мати чітке документальне обґрунтування. Наявність теоретичного обґрунтування можливості отримання доходу ще не є достатньою підставою для його стягнення. При обрахуванні розміру упущеної вигоди мають враховуватися тільки ті точні дані, які безспірно підтверджують реальну можливість отримання грошових сум, або інших цінностей, якби права позивача не були порушені. Нічим не підтверджені розрахунки про можливі доходи до уваги братися не можуть. Розмір упущеної вигоди повинен визначатися з урахуванням часу, протягом якого тривали протиправні дії відповідача, розумних витрат на отримання доходів, які позивач поніс би, якби не відбулося порушення права. Таким чином, незважаючи на те, що неодержаний прибуток - це результат, який не наступив, вимоги про відшкодування збитків у вигляді упущеної вигоди також мають бути належним чином обґрунтовані, підтверджені конкретними підрахунками і доказами про реальну можливість отримання позивачем відповідних доходів, але не отриманих через винні дії відповідача. Аналогічна позиція наведена в Постанові Верховного Суду від 02 листопада 2021 року у справі № 918/1131/20. На підставі наведеного вище, суд вважає, що вимога позивачки про стягнення з відповідача коштів в розмірі недоотриманої позивачем з його вини житлової субсидії за період, починаючи з травня 2023 року - не підлягає задоволенню. Оскільки житлова субсидія не може вважатись недоотриманим прибутком (упущеною вигодою), а є безповоротною адресною державною соціальною допомогою вразливим споживачам житлово-комунальних послуг. Крім того, суд вважає за належним роз`яснити позивачці, що у разі незгоди з відмовою про продовженням їй житлової субсидії вона має право звернутись до адміністративного суду з вимогою до суб`єкта владних повноважень. Оскільки призначення житлових субсидій з 01.12.2022 здійснюється органами Пенсійного фонду України, а контроль за правильністю призначення і виплати житлових субсидій здійснюється Національною соціальною службою України та її територіальні органи. Конституцією України передбачено, що всі рівні перед законом і судом; змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості (статті 24 та 129). Виходячи зі змісту ч.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків. Враховуючи зазначене вище, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу, враховуючи те, що обставини, на які посилається позивачка, як на підставу для задоволення позову, частково знайшли своє підтвердження під час розгляду справи, суд, виходячи з засад розумності та справедливості, дійшов до висновку про часткове задоволення позовних вимог. Відповідно до вимог статей 133 та 141 ЦПК України з відповідача на користь держави підлягають стягненню судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 1211,20грн, оскільки позивачка, в силу вимог Закону України «Про захист прав споживачів», звільнена від сплати судового збору.

Outcome: partial