Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-16 00:00:00

Позивач звернулась до суду із вказаним позовом. В обґрунтування вимог вказує, що 11.04.2024 року о 10:10 год. перебуваючи за місцем проживання, вона побачила в месенджері «Вайбер» оголошення про надання грошової соціальної допомоги від держави і скористалась даним посиланням. Однак, замість очікуваних повідомлень на оголошену в повідомленні тему стикнулась з фактом заволодіння її персональними даними (номер банківської карти і мобільного додатку Ощадбанку) з боку зловмисників. Орієнтовно о 13:00 год. позивач встановила, що на її банківській карті відсутні кошти у розмірі 45900 грн., які вона особисто як кредит не запитувала (розмір такого кредитного ліміту не встановлювала). Вказані кошти були перераховані на рахунки іншого банку, а згодом зняті двома невідомими особами. Пізніше вона повідомила банк про вказані обставини. На даний час банк вимагає погашення кредитної заборгованості зі сплатою відсотків за користування кредитом. З огляду на вказане, позивач з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог від 19 червня 2024 року, просить суд зобов`язати АТ «Державний ощадний банк України» скасувати заборгованість в розмірі 45900 грн., та незаконні відсотки у розмірі нарахованому відповідачем на дату вступу у законну силу рішення суду у справі по карткову рахунку її банківської карти № [NUMBER] . Ухвалою суду від 20 травня 2024 року справу прийнято до розгляду та відкрито провадження. 04 червня 2024 року на адресу суду надійшов відзив представника АТ «Державний ощадний банк України» (далі - АТ «Ощадбанк»), в якому остання вказує про відсутність підстав для задоволення позову. Зазначає, що 27 березня 2023 року [PERSON] підписана Заява про приєднання №786886504/270323 до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб (далі - ДКБО) та відкриття поточного карткового рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки). Банк відкрив рахунок та видав кредитну картку № [NUMBER] терміном дії до січня 2028 року. Складової Заяви про приєднання до ДКБО з Заява на встановлення відновлювальної кредитної лінії. Внаслідок чого, Банк надав [PERSON] кредит в розмірі 46500 грн. зі сплатою процентів в розмірі 46,800%. При укладені договору [PERSON] просила вважати номер мобільного телефону [NUMBER] її фінансовим номером. З отриманих відомостей програмного забезпечення Банку за результатами перевірки встановлено, що спірні операції 11 квітня 2024 року були здійсненні в мобільному додатку Ощад24/7, підтвердження дій здійснювалось за допомогою коду доступу, який встановлений при першому вході або в налаштуваннях безпеки. Очевидно, що реквізити платіжної картки, паролі, які надходять на фінансовий номер клієнта, необхідні для ідентифікації держателя картки та активних дій з нею відомі лише клієнту, і третім особам вони можуть бути розголошені виключно держателем картки. Розглядувана картка всупереч твердженням позивача про її заблокування була активна з 04 квітня 2024 року. З огляду на наведене, сторона відповідача просить відмовити у задоволені позову за безпідставністю. 19 червня 2024 року на адресу суду надійшла відповідь позивача на відзив, в якому остання зазначає, що їй не було відомо про активність картки після 27 лютого 2024 року. Кретині кошти вона не отримувала, відповідно немає нести відповідальність за невиконання зобов`язань. Протокольною ухвалою суду від 20 червня 2024 року у справі було закрито підготовче провадження, з призначенням судового розгляду. Крім того, ухвалою суду від 20 червня 2024 року за клопотанням сторони відповідача у справі були витребуванні докази з ПАТ «КБ «Акордбанк» та ПрАТ «ВФ Україна». Позивач в судове засідання не з`явилась, письмовій заяві підтримала вимоги та просила їх задовольнити. Представник відповідача проти задоволення вимог заперечила, надала пояснення аналогічні викладеному у відзиві на позов. Додатково зауважила, що розголошення реквізитів картки та паролів здійснено самостійно позивачем, відповідно до цього, підстав для задоволення позову немає. Заслухавши пояснення учасників процесу та дослідивши письмові докази у справі, суд дійшов наступних висновків. З матеріалів справи встановлено, що [PERSON] дійсно є клієнтом АТ «Ощадбанк», у її власності перебувають дві банківські картки, які дійсні до січня 2028 року (а.с.27-39). У заяві про приєднання №786886504/270323 до ДКБО від 27.03.2023 року (а.с.27-39) [PERSON] зазначила свій номер телефону [NUMBER] , як фінансовий номер та за яким проводилась комунікація з банком. 11 квітня 2024 року о 10:08 год. Банком був здійснений вихідний автоматичний IVR-дзвінок на фінансовий номер позивача [PERSON] [NUMBER] для підтвердження реєстрації в системі «Ощад 24/7», який був успішно прийнятий. Для підтвердження реєстрації та отримання одноразового пароля клієнту необхідно було натиснути цифру 1 на клавіатурі телефону, що клієнт і здійснив. Після підтвердження, клієнту було озвучено одноразовий пароль. Також, було наголошено на тому, що його заборонено розголошувати. Даний дзвінок здійснювався системою автоматично, без з`єднання з оператором. 11.04.2024 о 10:11 год. - успішно проведена реєстрація в мобільному додатку «Ощад24/7» платіжної картки № [NUMBER] (N? [NUMBER] ) (зарплатна картка позивача). Для реєстрації платіжної картки в мобільному додатку «Ощад 24/7» використовуються номер платіжної картки, термін її дії та CVV2/CVC2-код, підтвердження реєстрації здійснюється за допомогою коду, який повідомляється банком на фінансовий номер клієнта. Вказана інформація також розміщена на офіційному сайті АТ «Ощадбанк» (https://www.oschadbank.ua/web-banking) (а.с.48-49). 11.04.2024 року о 11:24:59 год. з кредитної картки [NUMBER] здійснено переказ в сумі 24 000,00 грн. на картку Акордбанку [NUMBER] ([NUMBER]). 11.04.2024 року о 11:25:28 год. з кредитної картки [NUMBER] здійснено переказ в сумі 21 900,00 грн. на картку Акордбанку [NUMBER] ([NUMBER]) (а.с.40,46,47). 11.04.2024 року о 13:04 год. - до Банку надійшов вхідний дзвінок [PERSON] про вчинення шахрайський дій. З матеріалів справи також вбачається, що кредитна карта позивача станом на 11 квітня 2024 року була активна (04 березня 2024 року на картку було зарахування переказу на суму 487,69 грн. (а.с.44 зворот). Відповідно до частини першої статті 55 Закону України «Про банки і банківську діяльність» відносини банку з клієнтом регулюються законодавством України, нормативно-правовими актами НБУ та угодами (договорами) між клієнтом та банком. Відповідно до частини першої статті 1066 ЦК України за договором банківського рахунка банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком. Згідно частини першої статті 1071 ЦК України банк може списати грошові кошти з рахунка клієнта на підставі його розпорядження. Згідно пункту 1 ст. 68 Закону України «Про платіжні послуги» визначено, що електронна взаємодія надавача платіжних послуг із користувачем здійснюється лише після автентифікації користувача, який є фізичною особою, або уповноваженого представника користувача, який є юридичною особою. Частиною 3 ст. 68 Закону України «Про платіжні послуги» встановлено, що надавачі платіжних послуг зобов`язані застосовувати посилену автентифікацію користувача під час отримання користувачем доступу до рахунку за допомогою засобів дистанційної комунікації; ініціювання дистанційної платіжної операції. Згідно пп. 70 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про платіжні послуги» визначено, що посилена автентифікація - процедура автентифікації, яка передбачає використання двох чи більше сукупностей даних, що належать до таких різних категорій: а) знань (володіння інформацією (даними), що відома лише користувачу); б) володінь (застосування матеріального предмета, яким володіє лише користувач); в) притаманність (перевірка біометричних даних або інших властивостей (рис, характеристик), притаманних лише користувачу, що відрізняють його від інших користувачів). Пунктом 5 ст. 88 Закону України «Про платіжні послуги» передбачено, що до моменту повідомлення емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації відповідно до статті 38 цього Закону ризик збитків від виконання неналежних платіжних операцій та відповідальність за них покладаються на платника. З моменту повідомлення платником емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неакцептованих/неналежних платіжних операцій та відповідальність покладаються на емітента. Момент, з якого настає відповідальність емітента, має бути чітко визначений умовами договору, укладеного між користувачем та емітентом. Відповідно до п. 9.15 Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб АТ «Державний ощадний банк України» (далі ДКБО), клієнт зобов`язаний забезпечити/гарантувати неможливість отримання третіми особами інформації про Логін, Пароль, Картковий пароль, а також ПІН, CVV2\, строк дії, номер Картки тощо. Ризик і відповідальність за несанкціоноване використання Логіна, Пароля, Карткового пароля несе виключно Клієнт (а.с.55 зворот). Пунктом 9.17 ДКБО передбачено, що клієнт усвідомлює та приймає на себе усі ризики щодо можливості авторизації сторонньою особою у Мобільних додатках Google Pay або в інших подібних додатках за допомогою технології Біометрії, в тому числі якщо у Мобільному пристрої збережені Відбитки пальця(-ів) сторонньої особи. Клієнт несе ризик та негативні наслідки передачі ним третій особі мобільного телефона (відповідної SIM-карти), номер якого визначений в Заяві про приєднання до Договору комплексного обслуговування фізичних осіб або повідомлений Банку в іншому встановленому Договором порядку як Номер мобільного телефону Клієнта, їх втрати, незаконного заволодіння ними, а також ризик технічного перехоплення інформації, направленої на Номер мобільного телефону Клієнта (п. 9.16 ДКБО). Згідно з пунктом 17.1.1 ДКБО Банк здійснює дистанційне обслуговування Клієнта за допомогою Дистанційних каналів обслуговування, зокрема, але не виключно за допомогою Чат-бот, Системи ДБО та всіх його каналів обслуговування, за плату, в розмірі Комісійної винагороди, визначеної Тарифами. Відповідно до пункту 17.1.5 ДКБО сторони домовились, що послідовне введення Одноразового цифрового паролю, отриманого на Номер мобільного телефону, повідомлений Клієнтом Банку в порядку та спосіб, визначений Договором або ідентифікація клієнта шляхом Біометрії, є аналогом власноручного підпису Клієнта. Всі документи, операції Клієнта, що ініціюються в електронному вигляді і підписані/підтверджені за допомогою Електронного підпису вважаються такими, що підписані власноручним підписом Клієнта та юридично прирівнюються до документів, отриманих від Клієнта на паперовому носії, оформлених відповідно до вимог чинного законодавства України. Електронний підпис не може бути визнано недійсним через те, що він не має статусу Кваліфікованого електронного підпису чи через його електронну форму. Згідно з пунктом 17.2.3 ДКБО клієнт зобов`язаний забезпечити умови надійного зберігання Логіну, Паролю та отриманих від Банку Електронних підписів Клієнта, що виключають доступ сторонніх осіб до Рахунків та можливість розпорядження Рахунками сторонніми особами за допомогою Системи ДБО. Клієнт зобов`язаний не допускати тиражування Логіну, Паролю та/або їх передачу третім особам. У пункті 17.2.7 ДКБО зазначено, що будь-яка інформація, надана Клієнтом до Банку після проходження Клієнтом процедури Реєстрації вважається такою, що надана особисто Клієнтом та підлягає застосуванню Банком в порядку, передбаченому Договором. У пункті 17.2.9 ДКБО зазначено, що інформація щодо здійснених Клієнтом операцій в Системі ДБО фіксується в електронних протоколах, які зберігаються у Банку, і які Сторони домовилися вважати належним та допустимим доказом при розгляді судом або іншим компетентним органом, установою спору між ними або спору за їх участю. Згідно з пунктом 17.3.8 ДКБО наслідки операцій в Системі ДБО, здійснених з використанням Облікового запису Клієнта, відповідальність за такі операції несе особисто Клієнт, а не Банк. Відповідно до пункту 17.4.4 ДКБО клієнт персонально відповідає за зберігання і не розголошення третім особам авторизаційних та ідентифікаційних даних при роботі ДБО, компрометацію ідентифікаційних/авторизаційних даних за допомогою вірусів і програм- шпигунів на персональному програмному забезпеченні Клієнта. Банк не несе відповідальності за операції з Картковим рахунком Клієнта при розголошенні третім особам авторизаційних та ідентифікаційних даних, відсутності сертифікованого антивірусного забезпечення. Крім цього, згідно з пунктом 2.2 Правил користування платіжними картками, емітованими АТ «Ощадбанк», які є Додатком № 3 до Договору КБО, якщо платіжну картку втрачено, викрадено або з іншої причини вона стала непридатною до використання, а також якщо ПІН-код став відомий сторонній особі, позивач повинен в усній формі терміново заявити про це в Контакт-центр АТ «Ощадбанк» та протягом 3 днів надати письмові заяву в оригіналі або по факсу до установи Банку, де відкрито рахунок. Позивач відповідач відповідає за всі суми по операціях з платіжною карткою, якщо передано картку сторонній особі або не повідомлено банк про те, що її загублено. За таких обставин саме на позивачку покладено обов`язок нерозголошення (нерозкриття) інформації за рахунком в результаті використання клієнтом паролів, ПІН-кодів, CVV-кодів тощо, як і обов`язок повідомлення банку в разі втрати, викрадення платіжної картки та розголошення. WEB-банкінг - це сучасний та мобільний програмний комплекс, що надає можливість контролювати стан рахунків, а також здійснювати банківські операції без відвідування відділення банку в режимі 24 години на добу, 7 днів на тиждень, з будь-якої точки світу, де є доступ до мережі Internet. Реєстрація користувача може здійснюватися на сайті WEB-банкінг, за допомогою мобільного додатку «Ощад24», через банкомат чи інформаційно - платіжний термінал самообслуговування Ощадбанку. Для реєстрації (перереєстрації) в системі ДБО «Ощад 24/7» (Мобільний Ощад) необхідно використання номеру телефону Клієнта, прив`язаного до картки (фінансовий номер), отримання дзвінка від Банку з кодом, чотири останні цифри номеру картки та PIN-код до неї. В подальшому Клієнт встановлює відомий тільки йому логін та пароль до мобільного додатку, а також створює код швидкого доступу та може налаштувати на мобільному пристрою Touch/Face ID (ідентифікація за допомогою відбитка пальця або обличчя) в цьому випадку наступні входи у додаток та оплати здійснюються без підтвердження за допомогою паролю чи коду з SMS (Інструкція з реєстрації користувача у Мобільному Ощаді, мається у вільному доступі у мережі інтернет на сайті Банку www. oschadbank. uа). Дистанційне банківське обслуговування (ДБО) «Ощад24/7» регламентується положеннями Договору комплексного банківського обслуговування (ДКБО). У постанові Верховного Суду від 08.02.2018 року в справі № 552/2819/16-ц вказано, що користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо спеціальний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем або електронної ідентифікації самого спеціального платіжного засобу та його держателя, крім випадків, коли доведено, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. З матеріалів справи вбачається, що перерахування грошових коштів з карткового рахунку [PERSON] стало можливим у зв`язку з порушенням позивачем (недотриманням) вимог Розділу IX Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, а саме: п. 9.15, п. 9.16 (щодо розголошення персональних даних). Вивчення та аналіз документів з авторизації у спірних трансакціях свідчить про те, що вони дійсно мали місце, операції проводились з використанням інтернет ресурсу та їх було проведено коректно з використанням усіх необхідних реквізитів платіжної картки Банку, а саме: логіну та паролю до ДБО, одноразових паролів надісланих на фінансовий номер Клієнта, які відомі виключно Клієнту (вказане також стверджується відомостями ПрАТ «Водафор Україна» наданими у відповідь на ухвалу суду про витребування доказів). Таким чином, враховуючи те, що операції з переказів грошових коштів у сумі 45900 грн. були здійснені 11 квітня 2024 року в мережі Інтернет за допомогою системи ДБО «Ощад24/7», авторизація та вхід до якої виконаний з використанням реквізитів платіжної картки, у тому числі CVV-коду, а також фінансового номеру, кодів, отриманих в смс-повідомленнях на фінансовий номер, які відомі тільки власнику картки, АТ «Ощадбанк» не повинен нести відповідальність за дані операції. В матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази на підтвердження неправомірних дій відповідача АТ «Ощадбанк», внаслідок яких списано грошові кошти з карток позивача. У постанові Верховного Суду від 18 січня 2023 року по справі № 686/17744/21 вказано, що встановлення точного часу повідомлення банку клієнтом (користувачем) про втрату фінансового номеру телефону, при підозрі доступу третіх осіб до фінансового номеру телефону та інших неправомірних дій таких осіб, має вирішальне значення при визначені того, за проведення яких операцій несе відповідальність клієнт, оскільки до моменту повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач, а з часу повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій за електронним платіжним засобом користувача несе банк. Враховуючи, що звернення позивача до банку було зафіксовано о 13:04 год. 11 квітня 2014 року, тобто після здійснення спірних транзакцій (о 11:24 год. та 11:25 год. того ж дня), відповідальність за проведення цих спірних транзакцій у справі несе позивач. За таких обставин суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог. Відповідно до статті 141 ЦПК України, у зв`язку з відмовою у задоволенні позову, судові витрати позивача покладаються на неї.

Outcome: dismissed