Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-15 00:00:00

Позивач [PERSON] (далі також [PERSON] , позивач) в особі якого діє адвокат Константінова Тетяна Миколаївна (далі також адвокат Константінова Т.М., представник позивача) звернулась до суду з позовом та просить ухвалити рішення, на підставі якого визначити йому додатковий строк в три місяці для прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті його сестри [PERSON] , яка померла [INFO] . Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що позивач є спадкоємцем другої черги після смерті його сестри [PERSON] , яка померла [INFO] . Після смерті сестри позивача залишилося спадкове майно, а саме: будинок та земельна ділянка, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] . Сестра постійно проживала в Російській Федерації. Про смерть сестри [PERSON] дізнався при спілкуванні через месенжер з чоловіком сестри ( [PERSON] ), який також проживає у м. Санкт-Петербург, Російська Федерація та є громадянином Російської Федерації. Після розмови з чоловіком сестри позивач дізнався, що чоловік сестри не збирається успадковувати будинок в Україні, та буде шукати можливості передати документи для отримання спадщини позивачем в Україні. 24 квітня 2024 [PERSON] отримав засвідчені копії документів, що підтверджують факт смерті сестри. Позивач відразу записався на прийом до нотаріуса та 01.08.2024 отримав Постанову, згідно якої нотаріусом було надано роз`яснення, що позивач пропустив строк подання заяви про прийняття спадщини та рекомендовано звернутися до суду. У зв`язку із об`єктивними непереборними причинами (війна в Україні), позивач не мав можливості отримати вчасно заяву про прийняття спадщини. Такі причини пропуску строку для подання про прийняття спадщини на думку позивача є поважними. Вище викладені обставини змусили позивача звернутися до суду з даним позовом. Ухвалою Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 09.08.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито загальне позовне провадження та витребувано з Канівської державної нотаріальної контори Черкаської області копію спадкової справи на майно після смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] . Призначено підготовче засідання (а.с. 21). Позивач [PERSON] в підготовче судове засідання не з`явився свої інтереси уповноважив представляти адвоката Константінову Т.М.. Представник позивача адвокат Константінова Т.М. в підготовче судове засідання не з`явилася, відповідно до поданої заяви підтримує заявлені позовні вимоги, просить розглянути справу у її відсутності (а.с.41). Представник відповідача Територіальної громади м. Канева в особі виконавчого комітету Канівської міської ради Черкаської області Леонова А.А. в підготовче судове засідання не з`явилася, звернулася із заявою про розгляд справи в її відсутність, не заперечує проти задоволення позовних вимог (а.с.39). Відповідно до вимог ч.3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступних висновків. Судом встановлено, що згідно свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 19.08.1998року право власності на житловий будинок з надвірними спорудами, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , що належала спадкодавцю [PERSON] , яка померла [INFO] , перейшло до її доньки [PERSON] (а.с.15). [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 10.06.2022 ( а.с. 11). Факт родинних відносин між [PERSON] та [PERSON] підтверджується копіями Свідоцтв про народження серії [NUMBER] та [NUMBER] з яких вбачається що, батьками [PERSON] та [PERSON] є [PERSON] та [PERSON] (а.с.9, 10.) Відповідно до копії Сідоцтва про шлюб серії [NUMBER] від 08.06.1985 року [PERSON] після реєстрації шлюбу змінила прізвище на « [PERSON] » (а.с.13). Відповідно до Постанови про відмову у вчинені нотаріальної дії №669/02-31 від 01.08.2024 року, [PERSON] надано роз`яснення стосовно неможливості отримання свідоцтва на спадщину за законом, у зв`язку з пропущеним строком для прийняття спадщини (а.с.14). На виконання ухавали Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 09.08.2024, нотаріусом Канівської державної нотаріальної контори було направлено Інформаційну довідку зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 78008796 від 15.08.2024 вбачається спадкова справа після смерті [PERSON] не відкривалася та у Спадковому реєстрі інформація відсутня (а.с.29-30). Отже після смерті [PERSON] відкрилася спадщина у вигляді житлового будинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Згідно з частиною першою статті 15, частиною першою статті 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Для застосування того чи іншого способу захисту, необхідно встановити які ж права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких прав (інтересів) позивач звернувся до суду. При оцінці обраного позивачем способу захисту потрібно враховувати його ефективність, тобто спосіб захисту має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, та забезпечити поновлення порушеного права. Відповідно до статей 1216, 1217 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права і обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, за виключенням тих прав і обов`язків, що зазначені у статті 1219 ЦК України (статті 1218, 1231 ЦК України). У частині першій статті 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина друга статті 1220 ЦК України). За статтею 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261 -1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Згідно з пунктами 1.2, 1.3, 1.5 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5, при зверненні спадкоємця у зв`язку з відкриттям спадщини нотаріус з`ясовує відомості стосовно факту смерті спадкодавця, часу і місця відкриття спадщини, кола спадкоємців, наявності заповіту, спадкового майна, його складу та місцезнаходження, необхідність вжиття заходів щодо охорони спадкового майна. Факт смерті фізичної особи і час відкриття спадщини нотаріус перевіряє шляхом витребування від спадкоємця свідоцтва про смерть, виданого органом державної реєстрації актів цивільного стану. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. У постанові Верховного Суду України від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17 зроблено висновок, що «право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними». При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо (Постанова Верховного Суду від 28 березня 2022 року у справі № 750/2158/21 (провадження № 61-753св22)). Крім того, оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Подібних висновків дійшов Верховний Суд у постановах від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16, від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18, від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18, від 21 квітня 2022 року у справі № 296/12109/18, від 17 серпня 2023 року у справі № 626/274/22. Правозастосовна практика Верховного Суду у подібних правовідносинах є усталеною. Статтею 78 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Згідно з ч. 2\~ст. 79 ЦПК України\~предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Приписами ч. 1\~ст. 81 ЦПК України\~визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Як було встановлено судом після смерті [PERSON] спадкоємці за законом та за заповітом у становлений законом строк з заявами про прийняття спадщини до нотаріальної контори не звернулися. Згідно\~Указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України з 05 год.30 хв. 24 лютого 2022 року строком на 30 діб в Україні введено воєнний стан. В подальшому неодноразово строк воєнного стану продовжувався, та він дії до теперішнього часу. На думку суду, у позивача були об`єктивні перешкоди для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки кінець строку для подачі заяви припав на час непереборних причин (війна в Україні) та позивач не мав можливості отримати вчасно свідоцтво про смерть [PERSON] , а тому він не мав змоги вчасно звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, з поважних причин. Враховуючи загальновідомі події, положення законодавства в частині вимог щодо строків для прийняття спадщини суд доходить висновку, що позивач пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин і вважає необхідним визначити позивачу додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини після смерті сестри [PERSON] , яка померла [INFO] у м. Санкт-Петербург, строком на три місяці. Отже ті обставини, на які посилався позивач суд вважає обґрунтованими, оскільки вони знайшли своє підтвердження при розгляді справи. Задовольняючи позов, суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування. Судові витрати у відповідності до вимог\~ст. 141 ЦПК України\~залишити за позивачем. На підставі викладеного та

Outcome: approved