Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-22 00:00:00

В червні 2024 року Черкаським районним судом Черкаської області зареєстровано матеріали позовної заяви Управління Державного агенства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області (Черкаський рибоохоронний патруль) до [PERSON] про відшкодування шкоди, які згідно ухвали суду від 11.06.2024 року, передані до Городищенського районного суду Черкаської області. На обгрунтування позовних вимог позивач зазначив, що основним завданням Черкаського рибоохоронного патруля є реалізація повноважень Держрибагентства у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства, меліорації земель. Відповідно до ст. 10 Закону України "Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів" посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та уповноважені подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної субєктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Стаття 34 Закону України "Про тваринний світ" передбачає, що користувачі обєктами тваринного світу в установленому законодавством порядку зобовязані додержуватися встановлених правил, лімітів і строків використання обєктів тваринного світу, використовувати тваринний світ у способи, що не допускають порушення цілісності природних угруповань і забезпечують збереження тварин, яких не дозволено використовувати. Відповідно до ст. 63 Закону України "Про тваринний світ" порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Постановою Городищенського районного суду Черкаської області від 11.11.2022, яка набрала законної сили 21.11.2021, по справі № 691/529/22, закрито провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності [PERSON] за ч. 4 ст. 85 КУпАП (протокол про адміністративне правопорушення № 010326 від 16.05.2022 року), в звязку з закінченням строку притягнення його до адміністративної відповідальності. Дану постанову [PERSON] не оскаржував. Таким чином, вина [PERSON] є доведеною, проте питання відшкодування збитків, в сумі 77826,00 грн нанесених рибному господарству України при винесенні постанови не вирішено. Відповідно до ст. 68 ЗУ "Про охорону навколишнього природного середовища" підприємства, установи, організації та громадяни зобовязані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Доказами заподіяння шкоди, що доводить факт заподіяння збитків з вини відповідача є протокол № 010326 від 16.05.2022, та постанова суду. Розрахунок матеріальної шкоди було проведено відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 21 листопада 2011 року № 1209, із змінами, "Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних водних біоресурсів", яка діяла на час вчинення правопорушення. Згідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. 30.03.2023 на адресу [PERSON] надіслано лист - претензію № 1-5-17/728-22 з проханням добровільно сплатити завдану шкоду, надано реквізити для сплати, вказано контактні телефони та розяснено правові наслідки, які можуть настати для [PERSON] . в разі вирішення даного питання через суд. Рекомендоване повідомлення із вкладенням лист-претензія отримано 13.04.2023. Повноваження Черкаського рибоохоронного патруля поширюються на Черкаську область, територію та акваторію водних обєктів в межах районів діяльності, визначених Держрибагентством. Таким чином, просили суд стягнути з [PERSON] грошове стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього середовища в сумі 77826,00 грн до спеціального фонду охорони навколишнього природного середовища Городищенської міської ради, та на користь Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства в Черкаській області (Черкаський рибоохоронний патруль) сплачений судовий збір в сумі 3028, 00 грн. Ухвалою Городищенського районного суду Черкаської області від 12.07.2024 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та постановлено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. 02.08.2024 судове засідання відкладено з поважних на те причин. 23.09.2024 сторони в судове засідання не зявилися. Представник позивача Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області (Черкаський рибоохоронний патруль) у судове засідання не зявився. Були повідомлений про дату, час та місце розгляду справи у встановленому законом порядку. При зверненні до суду з позовом, у змісті позовної заяви вважають за можливе прийняття судом рішення відповідно до норм ЦПК України, не заперечують проти заочного розгляду справи. Відповідач [PERSON] у судове засідання не зявився,\~ вдруге,\~ та\~не повідомив\~про причини\~неявки,\~хоча повідомлявся\~про дату,\~час та\~місце розгляду\~справи у\~встановленому законом\~порядку,\~що стверджують\~дані відстеження\~АТ "Укрпошта"\~трекін 0600283615127.\~ Відзив\~на позовом\~не подав.\~ Як\~і заперечення проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження. У відповідності до частини 8 статті 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. За таких обставин відповідно до вимог частини 4 статті 223 ЦПК України суд вважає можливим розглянути справу без участі відповідача на підставі наявних в ній доказів та матеріалів і ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає вимогам статті 280 ЦПК України. Та, відповідно до частини 2 статті 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, вивчивши матеріали справи, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, обєктивно оцінивши докази, приходить до наступних висновків. Згідно Положення про Державне агентство меліорації та рибного господарства України, затвердженого постановою КМУ № 895 від 30.09.2015 року, Державне агентство України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм (Держрибагентство) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства і який реалізує державну політику у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства, продовольчого забезпечення, меліорації земель та експлуатації державних водогосподарських обєктів комплексного призначення, міжгосподарських зрошувальних і осушувальних систем. Відповідно до статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Згідно статті 13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, є обєктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Відповідно до статті 5 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і не використовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси. Згідно з частиною 1 статті 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Судом встановлено, відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії № 010326 від 16 травня 2022 року, [PERSON] 16.05.2022 року о 14:10 год. ловив рибу на ставу "Колгоспний" в районі міста Городище поплавковою вудкою та виловив рибу: короп 28 шт, білий амур 3 шт, загальною масою 12 кг, що на 9 кг перевищує дозволену добову норму. 9 кг риби короп в кількості 21 шт. Збитки нанесені рибному господарству становлять 77826 грн. Порушив вимоги п. 4.6. Правил любитильського і спортивного рибальства. Вчинив правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 85 КУпАП. Рибу ловив в період нересту. З пояснень доданих до матеріалів протоколу, вбачається, що [PERSON] свою вину визнав та підтвердив обставини викладені у протоколі, з порушенням згідний. Та, скарг на дії інспектора не мав. Постановою Городищенського районного суду Черкаської області від 11.11.2022 року, по справі № 691/529/22 адміністративну справу стосовно [PERSON] за ч. 4 ст. 85 КУпАП закрито у звязку з закінченням строків притягнення до адміністративної відповідальності. Постанова набрала законної сили. Дану постанову [PERSON] не оскаржував. Згідно з розрахунку збитків до протоколу № 0103262 від 21.11.2021 року № 1209, згідно такс Постанови Кабінету Міністрів, рибному господарству України нанесено збитків на загальну суму 77 826,00 грн.. Так, посадові особи органів рибоохорони мають повноваження визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками (абз. 11 частини 1 статті 10 Закону України "Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів"). Відповідачем по справі не надано доказів помилковості чи неправильності такого розрахунку, в звязку в чим суд вважає його достовірним. Частина 5 статті 82 ЦПК України, передбачає, що обставини, встановлені стосовно певної особи рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, проте можуть бути у загальному порядку спростовані особою, яка не брала участі у справі, в якій такі обставини були встановлені. Згідно приписів статті 66 Конституції України, кожен зобовязаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Відповідно до пункту 4.6. Правил любительського і спортивного рибальства", затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15.02.1999 року, які діяли на момент виникнення правовідносин, одній особі дозволяється вилов за одну добу перебування на водоймах закріпленій за громадськими обєднаннями, а також ті, де впроваджене платне рибальство у кількості 5 кг, та на водоймах загального кристування - 3кг. Згідно пунктів 6.1, 6.3 "Правил любительського і спортивного рибальства", затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15.02.1999 року (чинних на момент спірних правовідносин), особи, винні в порушенні Правил, несуть відповідальність у встановленому законодавством порядку. Застосування заходів адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних осіб від відшкодування у повному обсязі збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення Правил. Статтею 324 ЦК України передбачено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є обєктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, встановлених Конституцією України. Таким чином, шкода, завдана внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, повинна бути відшкодована відповідній місцевій раді за місцем завдання шкоди, а саме Городищенській міській раді Черкаського району Черкаської області, за відповідним позовом Державної екологічної інспекції, що узгоджується з позицією Верховного Суду у постанові від 10.01.2019 року у справі № 541/307/17. Основним завданням Черкаського рибоохоронного патруля є реалізація повноважень Держрибагентства у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства, меліорації земель. Повноваження Черкаського рибоохоронного патруля поширюються на Черкаську область, територію та акваторію водних обєктів в межах районів діяльності, визначених Держрибагентством. Згідно пунктів 7.4, 8.11 Положення про Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Черкаській області, затвердженого наказом Державного агентства меліорації та рибного господарства України від 15.02.2024 року № 77, Черкаський рибоохоронний патруль має право визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками, подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної субєктами господарювання внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Тобто управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Черкаській області, в розумінні частини 1 статті 56 ЦПК України є органом, уповноваженим державою здійснювати функції у спірних правовідносинах, які виникають у галузі охорони, використання та відтворення водних біоресурсів. Отже, правові підстави для звернення Черкаського рибоохоронного патруля з позовними вимогами до суду в інтересах Городищенської міської ради Черкаського району Черкаської області встановлено відповідною правовою позицією Верховного Суду щодо застосування норм Закону України "Про тваринний світ" у подібних правовідносинах та судовою практикою. Управлінням державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області (Черкаський рибоохоронний патруль) на адресу [PERSON] був направлений лист-вимога від 30.03.2023 № 1-5-17/728-23 з пропозицією в десятиденний термін з моменту отримання листа відшкодувати збитки завдані рибному господарству, внаслідок порушення рибальства на суму 77826 грн, який за даними рекомендованого листа з повідомленням № 1800701674790 отриманий адресатом особисто 13.04.2023. У добровільному порядку шкоду відповідачем не відшкодовано. Згідно пункту 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 року за № 6 "Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди" (з наступними змінами та доповненнями), шкода, заподіяна особі і майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний звязок, та вина зазначеної особи. Відповідно до статті 12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обовязків, передбачених законом. Згідно приписів статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. У спорах про відшкодування шкоди, згідно частини 2 статті 1166 ЦК України, діє презумпція вини заподіювача шкоди. У звязку з цим, саме він повинен довести відсутність своєї вини у завданні шкоди. Відповідач не скористався своїх правом та відзив (заперечення) на позов не подав. Та, відомостей про відшкодування шкоди на момент розгляду справи, матеріали справи не містять. З огляду на вищевикладене, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та обєктивно наявні у справі докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний звязок у сукупності, зясувавши усі обставини справи, на які сторона посилалася як на підставу своїх вимог, з урахуванням того, що відповідно до статті 2 ЦК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичної особи, суд дійшов висновку, що відповідач порушив вимоги законодавства про охорону тваринного світу та в результаті незаконного вилову риби заподіяв збитки рибному господарству, оскільки його дії були неправомірними, між діями і заподіяною шкодою є безпосередній причинний звязок та останній не довів перед судом відсутність своєї вини у завданні шкоди, у звязку з чим, зобовязаний відшкодувати заподіяну навколишньому середовищу шкоду, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі. Аналогічна позиція викладено в постанові Верховного суду від 18.09.2019 року по справі № 280/393/15-ц, провадження № 61-18469св18. Крім того, з відповідача, з урахуванням норм ст. ст. 141, 256 ЦПК України, на користь позивача необхідно стягнути сплачений судовий збір за подання до суду позовної заяви в сумі 3028,00 грн (платіжна інструкція № 889 від 29.05.2024 року). На підставі викладеного,

Outcome: approved