Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-16 00:00:00

І. Виклад позиції позивача. [PERSON] звернулася до суду з позовом, в якому просила визначити їй додатковий строк тривалістю в 3 (три) місяці, з дня набрання судовим рішенням законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті батька [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] . В обґрунтування позову зазначила, що [INFO] помер її батько [PERSON] , який був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . Після його смерті відкрилася спадщина трикімнатна квартира, загальною площею 64,9 кв. м. житловою площею 38,7 кв. м., що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . За життя [PERSON] склав заповіт, відповідно до якого вказану квартиру заповів [PERSON] . Вказує, що строк на подання заяви про прийняття спадщини нею пропущений з поважних причин, оскільки 08.09.2022 року з родиною була евакуйована з м. Херсону до Німеччини, про смерть батька у м. Брянськ дізналася лише у червні 2023, оскільки під час окупації міста не було мобільного зв`язку та інтернету. Через обмеженість у коштах та перебуванні на курсах німецької мови, обов`язкових для отримання соціальних виплат, наявності двох неповнолітніх дітей, була обмежена у виїзді за межі Німеччини до України. При зверненні до нотаріуса їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку із пропущенням нею строку на подання заяви про прийняття спадщини. ІІ. Процесуальні дії у справі. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 12.10.2023 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання, витребувано докази. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 05.04.2024 року закрито підготовче провадження у справі та справу призначено до судового розгляду за суттю, витребувано докази. В матеріалах справи наявна заява представника позивача про розгляд справи у відсутність, позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити. Позивач у судове засідання не з`явилася, про час та місце слухання справи повідомлена належним чином. Представник відповідача в судове засідання не прибув, в матеріалах справи наявна заява про розгляд справи за його відсутності. Третя особа в судове засідання не прибула, в матеріалах справи наявна заява про розгляд справи за її відсутності. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. З урахуванням викладеного, суд постановив, здійснювати розгляд справи за відсутності сторін. ІІІ. Фактичні обставини справи, встановлені судом та зміст правовідносин. Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини справи та відповідні ним правовідносини. [PERSON] , [INFO] , батьком якої є [PERSON] , відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 26.05.1983 року, актовий запис №463. [PERSON] 12.07.2005 року зареєстровано шлюб з [PERSON] , відповідно до свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] від 12.07.2005 року, актовий запис №283. [PERSON] , [INFO] помер [INFO] , що підтверджено свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] виданим 23.09.2022 року Відділом РАЦС Радянського району м. Брянська управління РАЦС Брянської області. Відповідно до заповіту № ННВ 122446 від 12.03.2018 року [PERSON] , [INFO] , на випадок його смерті зробив таке розпорядження: належну йому квартиру під номером [ADDRESS] , заповів свої дочці [PERSON] , [INFO] . Згідно договору купівлі-продажу від 14.10.2009 року власником квартири [ADDRESS] , є [PERSON] . Листом від 30.08.2023 року за вих. б/н /01-16 приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Філіпенко О.Г. [PERSON] повідомлено про пропущення строку для прийняття спадщини. Відповідно до листа від 12.07.2024 року за вих. №51/01-16 приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Філіпенко О.Г. повідомлено, що спадкова справа після смерті [PERSON] , який померла [INFO] не заводилась. Визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини необхідно позивачу для оформлення спадкових прав на майно після смерті [PERSON] ІV. Оцінка Суду. Згідност. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (статті 1217 ЦК України). Згідно зі ст.ст. 1216-1218 ЦК Україниспадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст.ст. 1220-1221, 1223 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття є останнє місце проживання спадкодавця. Відповідно до положень статті 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Виходячи зі змісту позовної заяви, вбачається, що [PERSON] фактично є спадкоємцем першої черги за законом відповідно до положень ст. 1261 ЦК України. Як вбачається з матеріалів справи, місцем проживання спадкодавця є м. Херсон. Позивач звернулася із заявою про прийняття спадщини до приватного нотаріуса Херсонського міського нотаріального округу Філіпенко О.Г., тому місцем відкриття спадщини є Херсонська міська територіальна громада. Частиною 1 статті 1268 ЦК Українипередбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно з роз`ясненнями, які містяться в п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (ч.2 ст.1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини. Водночас, закон не містить застережень, які саме причини є поважними. Відтак визнання поважною причини пропуску строку для прийняття спадщини залежить від обставин конкретної справи і має бути доведено відповідними доказами. У правовій позиції, яка висловлена Верховним Судом України в постанові від 6 вересня 2017 року у справі №6-496цс17 зазначено, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. В Україні відповідно Указу Президента України №64/2022 «Про введення воєнного стану», затвердженого Верховною Радою України 24.02.2022 року, пункту 31 частини 1 статті 85 Конституції України та статті 5 ЗУ «Про правовий режим воєнного стану» по всій території України введено воєнний стан, у зв`язку із військовою агресією Російської Федерації проти України. Окрім того, Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 25 квітня 2022 року №75 затверджено перелік територіальних громад, що розташовані в районі проведення воєнних (бойових дій) або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні) (далі Наказ №75). У період дії Наказу №75 та на дату смерті [PERSON] - 20.02.2022 року, до вказаного переліку належала, зокрема, Херсонська міська територіальна громада. Наказ №75 втратив чинність на підставі Наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій №309 від 22 грудня 2022 року «Про затвердження переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією» (далі Наказ №309). Відповідно до затвердженого Переліку Херсонська міська територіальна громада з 01.03.2022 року по 11.11.2022 року відносилася до тимчасово окупованої Російською Федерацією території України. Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Верховний Суд у постанові від 26.06.2019 (справа №565/1145/17 провадження 61-38298св18) вказав, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту, тощо. Введення в Україні воєнного стану є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Отже, обставини, на які посилається позивач на підтвердження поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, про наявність у нього об`єктивних труднощів для своєчасного прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] , оскільки в Україні з 24.02.2022 року введено воєнний стан у зв`язку з військовою агресією РФ, суд вважає об`єктивними. Згідно з ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. З урахуванням викладеного, виходячи з аналізу встановлених судом обставин справи та норм права, що регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку, що [PERSON] наведено причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для неї щодо подачі заяви про прийняття спадщини, а тому наявні підстави для встановлення їй додаткового строку для прийняття спадщини після смерті матері і слід визначити строк у межах передбаченого законом загального терміну шести місяців, таким достатнім строком є три місяці, перебіг якого рахується після набрання рішенням законної сили. На підставі викладеного, ст. ст. 1261, 1270, 1272ЦК України та

Outcome: approved