Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-10 00:00:00

ПАТ АБ «Укргазбанк» звернулось до Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області з позовом, де просить стягнути з відповідачки [PERSON] на свою користь заборгованість за кредитним договором №2018/ОВР/190-000013 від 18 січня 2018 року, яка станом на 24 травня 2023 року в сумі становить 36118,00 грн., в тому числі: заборгованість по кредиту 13081,70 грн.; заборгованість по процентах (прострочена) 21565,03 грн., заборгованість по платежах за ч. 2 ст. 625 ЦК України 1471,27 грн., та судові витрати. Свої вимоги позивач обгрунтовує тим, що 14 листопада 2017 року між ПАТ АБ «Укргазбанк» та [PERSON] укладено договір про приєднання до Правил відкриття та обслуговування поточного рахунку фізичної особи, операції за яким здійснюються з використанням електронних платежів засобів та надання послуг за платіжними картками ПАТ АБ «Укргазбанк», які розміщені на офіційному сайті банку. Заявою-Договором №2017/І_С/190-001391 від 14.11.2017 року відповідач просив надати кредит у формі дозволеного овердрафту на умовах: за програмою кредитування «Універсальна картка «Домовичок»; кредитний договір №2018/ОВР/190-000013; строк дії ліміту дозволеного овердрафту - 12 місяців, з 18.01.2018 р. по 17.01.2019 р.; максимальна сума ліміту дозволеного овердрафту - 300 000,00 грн.; процентна ставка - 30 % річних, відсоткова ставка на прострочену заборгованість - 48% річних. На виконання умов договору, клієнту було відкрито субрахунок та видано платіжну картку. В період з 18.01.2018 року по 24.05.2023 року, клієнт активно користувався кредитними коштами. Банк повністю виконав свої зобов`язання за договором овердрафту, а клієнт скористався наданим кредитом. Всупереч умовам договору овердрафту, зобов`язання щодо погашення основного боргу за овердрафтом клієнтом належним чином не виконуються. Таким чином станом на 24.05.2023 року заборгованість Клієнта за Договором овердрафту становить 36118,00 грн., що підтверджується рахунком заборгованості, в тому числі: заборгованість по кредиту 13081,70 грн.; заборгованість по процентах (прострочена) 21565,03 грн., заборгованість по платежах за ч. 2 ст. 625 ЦК України 1471,27 грн.). Заочним рішенням Жовтоводського міського\~суду Дніпропетровської\~області від 19 січня 2024 року у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного\~товариства Акціонерний\~банк «Укргазбанк»\~до [PERSON] \~про стягнення\~заборгованості позовні\~вимоги були задоволені. 14 травня 2024 року відповідачка [PERSON] звернулася до суду з заявою про перегляд заочного рішення Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 19 січня 2024 року. Вважає, що позовні вимоги позивача не підлягають задоволенню у повному обсязі у зв`язку із пропуском останнім строку позовної давності. Ухвалою Жовтоводського міського\~суду Дніпропетровської\~області від 14 серпня 2024 року скасовано заочне рішення Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 19\~січня 2024 року у цивільній справі №176/2682/23 за вищевказаним позовом і призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження. Сторони по справі, будучи належним чином повідомленими про час і місце розгляду справи, у судове засідання не з`явились. При цьому [PERSON] , до початку судового засідання, подала письмове клопотання, де просила проводити судовий розгляд без її участі та відмовити у задоволенні позовних вимог у зв`язку із пропуском строків позовної давності. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України\~ у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~ Кодексу\~ розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, з`ясувавши обставини справи, повно, всебічно та об`єктивно дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази, приходить до наступного висновку. Так, відповідно ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Судом встановлено, що [PERSON] ( [PERSON] )\~підписала Заяву-Договір №2017/І_С/190-001391 від 14.11.2017 року про приєднання до Правил відкриття та обслуговування поточного рахунку фізичної особи, операції за якими здійснюються з використанням електронних платіжних засобів та надання послуг за платіжними картками за тарифним планом Універсальна картка «Домовичок», відповідно до умов якого відповідачу було відкрито картковий рахунок та субрахунок, та видано платіжну картку. 14 листопада 2017 року між Публічним акціонерним товариством акціонерний банк\~Укргазбанк\~та [PERSON] укладено кредитний договір № №2018/ОВР/190-000013, програма кредитування\~Універсальна карта\~Домовичок, встановлено максимальна сума ліміту дозволеного овердрафту 300000,00 грн, строком на 12 місяців з 18.01.2018 р. по 17.01.2019 року, зі сплатою 0,001% річних протягом пільгового періоду, 36% річних (базова процентна ставка) за користування дозволеним овердрафтом (в межах строку кредитування), та 48% відсоткова ставка за простроченим кредитом 48% річних. Відповідачка користувалася кредитними коштами, що підтверджується випискою з особового рахунку, однак зобов`язання, передбачені договором відповідачка не виконала. Станом на 24.05.2023 року заборгованість Клієнта за Договором становить 36118,00 грн., що підтверджується розрахунком заборгованості, в тому числі: заборгованість по кредиту 13081,70 грн.; заборгованість по процентах (прострочена) 21565,03 грн., заборгованість по платежах за ч. 2 ст. 625 ЦК України 1471,27 грн.). Відповідно до ч. 1, 2 ст. 207 ЦК України, правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За положеннями ст. 526, 1054 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу; за кредитним договором позичальник зобов`язаний повернути кредит та сплатити проценти. Згідно до ст. 629 ЦК України, договір є обов`язковим для виконання сторонами. Згідно ч. 1 ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Статтею 612 ЦК України визначено, що боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. За частиною 1 ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Згідно ч. 1 ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Статтею 610 ЦК України визначено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). За ст. 629 ЦК України, договір є обов`язковим для виконання сторонами. Таким чином, суд вважає, що позивачем підтверджено належними та допустимим доказами факт користування відповідачкою наданими позивачем кредитними коштами. Разом з тим, суд вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню у зв`язку з пропуском позивачем позовної давності, про який письмово заявлено відповідачем, з огляду на наступне. Відповідно до\~ст. 256 ЦК України, позовна давність це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. У відповідності зі\~ст. 264 ЦК України, перебіг позовної давності переривається вчиненням особою дії, що свідчить про визнання нею свого боргу або іншого обов`язку. Позовна давність також переривається у разі пред`явлення особою позову до одного або кількох боржників. Після переривання перебіг позовної давності починається заново. Час, що минув до переривання перебігу позовної давності, до нового строку не зараховується. Однак, згідно\~ст. 267 ЦК України\~позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі (а у даному випадку відповідач у своїй заяві просив її застосувати а.с.27-30). Відповідно до ч. 4 ст. 267 ЦК України\~сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. Так, Постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу «COVID-19» визначено, що з 12 березня 2020 року до 03 квітня 2020 року на усій території України установлено карантин. У подальшому\~постановами Кабінету Міністрів України від 25 березня 2020 року № 239, від 22 квітня 2020 року № 291, від 20 травня 2020 року № 392, від 17 червня 2020 року № 500, від 22 липня 2020 року № 641 карантин продовжувався, відповідно, до 24 квітня, до 11 травня, до 22 червня, до 31 липня, до 31 серпня 2020 року на усій території України. 02 квітня 2020 року набув чинності Закон України від 30 березня 2020 року № 540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)», відповідно до підпункту 3 пункту 12 розділ ХІІ «Прикінцеві положення» доповнено пунктом 3 такого змісту: «3. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину». 17 липня 2020 року набув чинності\~Закон України від 18 червня 2020 року № 731-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)». Згідно з пунктом 2 цього\~Закону\~пункт 3\~розділу XII «Прикінцеві положення» Цивільного процесуального кодексу України\~(далі -\~ЦПК України) викладено в такій редакції: «3. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього\~Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином». Відповідно до пункту 2 Прикінцевих та перехідних положень вказаного Закону процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 4\~розділу X «Прикінцеві положення» Господарського процесуального кодексу України, пункту 3\~розділу XII «Прикінцеві положення» Цивільного процесуального кодексу України, пункту 3\~розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства Українив\~редакції\~Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 30 березня 2020 року № 540-IX, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом. 20-денний строк з часу набрання чинності\~Законом України від 18 червня 2020 року № 731-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)»\~закінчився 06 серпня 2020 року. Статтею 123 ЦПК України\~визначено,\~що перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. Отже, відповідно до наведених норм закону 20-денний строк з часу набрання чинності\~Законом України від 18 червня 2020 року № 731-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)», закінчився 06 серпня 2020 року. Аналогічні висновки щодо перебігу процесуальних строків містяться в постановах Верховного Суду від 09 грудня 2020 року у справі № 932/3458/20 (провадження № 61-12447св20), від 16 червня 2021 року у справі № 675/1437/19 (провадження № 61-2867св21). Разом із тим, позивач не надав суду належні та допустимі докази того, що у нього існували об`єктивні, непереборні, істотні труднощі для звернення з позовом до суду у строк, передбачений частиною першою\~статті 261 ЦК України. Відповідно до виписки за договором № 2018/ОВР/190-000013 від 18 січня 2018 року, останній платіж за кредитом [PERSON] було здійснено в квітні 2018 року, а ПАТ АБ «Укргазбанк» звернувся до суду з позовом лише в жовтні 2023 року, тобто за межами позовної давності, то за наявності відповідної заяви відповідача, це є підставою для відмови у позові.

Outcome: dismissed