Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-08 00:00:00

ПрАТ «Харківенергозбут», від імені та в інтересах якого, на підставі довіреності, діє представник Желізняк А.С., звернулось до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію у розмірі 10278,93 за період з 30.11.2021 року по 30.04.2024 року, суму судового збору у розмірі 3028,00 грн та витрати на отримання інформації з Державного реєстру речових прав у розмірі 43,00 грн просять покласти на відповідача. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ПрАТ «Харківенергозбут», як постачальник, здійснює постачання електричної енергії. [PERSON] є власником квартири за адресою: [ADDRESS] та є споживачем електричної енергії за вказаною адресою. Відповідач не виконує обов`язки по сплаті за спожиту електричну енергію, у зв`язку\~з чим, починаючи з 30.11.2021 року по 30.04.2024 року, утворилась заборгованість перед позивачем за надання вказаних послуг у сумі 10278,93 грн. Оскільки відповідач продовжує ухилятись від виконання своїх зобов`язань і не погашає заборгованості позивач звертається до суду з даним позовом. Ухвалою суду\~від 26.06.2024\~року відкрито\~провадження у\~справі та\~призначено до\~розгляду в\~порядку спрощеного\~позовного провадження\~з повідомленням\~сторін,\~частково задоволено\~клопотання позивача\~та витребувано\~у держаного\~нотаріуса Харківської\~районної державної\~нотаріальної контори\~Харківської області\~Кормілець Юлії\~Миколаївни засвідчену належним чином копію свідоцтва про право на спадщину, серія та номер: 3-139, виданий: 31.01.2020 для здійснення державної реєстрації права власності на домоволодіння, що розташоване за адресою: [ADDRESS] , власником якого є [PERSON] 06.08.2024 року до суду з Харківської районної державної нотаріальної контори Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, на виконання ухвали суду від 26.06.2024 року, надійшла копія свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 03.01.2020 року за реєстровим №3-139 на ім`я [PERSON] . Представник позивача [PERSON] , яка діє на підставі довіреності, разом з позовною заявою подала суду клопотання, в якому просила про розгляд справи без її участі, заявлені позовні вимоги підтримала в повному обсязі, проти ухвалення заочного рішення не заперечувала. \~ Відповідно до ч. 3 ст.\~211\~ЦПК\~України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Відповідач [PERSON] у судове засідання повторно не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений своєчасно та належним чином. Викликався у судове засідання в порядку ст.\~128\~ЦПК\~України шляхом направлення судових повісток за останньою відомою адресою проживання відповідача та шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті Судової влади України. Причини неявки відповідач суду не повідомив, будь-яких заяв та клопотань від відповідача не надходило. У встановлений ч. 7 ст.\~178\~ЦПК\~України строк відповідач не подав до суду відзив на позовну заяву, у зв`язку із чим суд вирішує справу за наявними матеріалами, що передбачено ч. 8 ст. 178 ЦПК України. Враховуючи неявку належним чином повідомленого відповідача в судове засідання, який не повідомив про причини неявки та не подав відзив, відповідно до статті 280 ЦПК України суд, за згодою представника позивача, вважає за можливе проводити заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення. У зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, дослідивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності, приходить до наступного висновку. У зв`язку з відокремленням функції з розподілу електричної енергії від функцій постачання електричної енергії, що визначено положеннями Закону України «Про ринок електричної енергії», ПрАТ «Харківенергозбут» є постачальником електричної енергії за вільними цінами на підставі Постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 19.06.2018 року № 505 та постачальником універсальних послуг на території Харківської області у відповідності до Постанови НКРЕКП від 26.10.2018 року № 1268. Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №381798331 від 06.06.2024 року, [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , (загальна площа (кв.м): 68,4, житлова площа (кв.м): 40,6, опис: трьохкімнатна квартира; реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 2020757163101). Підставою внесення запису є рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 50923012 від 31.01.2020. Документи, подані для державної реєстрації: свідоцтво про право на спадщину, серія та номер: 3-139, видане 31.01.2020, державним нотаріусом Харківської районної державної нотаріальної контори Харківської області Кормілець Ю.М. Відповідно до свідоцтва про право на спадщину серії/номер 3-139 виданого 31.01.2020 у межах спадкової справи № 188/2019 державним нотаріусом Харківської районної державної нотаріальної контори Харківської області Кормілець Ю.М., на підставі ст. 1261 УК України було посвідчено, що спадкоємцем зазначеного у цьому свідоцтві майна [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , є його син [PERSON] , [INFO] . Спадщина, на яку видано це свідоцтво, складається з: трьохкімнатної квартири [ADDRESS] , житловою площею 40,60 кв.м., загальною площею 68,40 кв.м., яка належала спадкодавцю [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 23 листопада 2010 року Дванадцятою Харківською державною нотаріальною конторою, за реєстром №3-1132, зареєстрованого у КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» 24 листопада 2010 року у реєстрову книгу -1, номер запису: П-8-7113. Згідно зі ст.ст. 67, 68, 162 ЖК України плата за комунальні послуги (водопостачання, газ, електрична, теплова енергія та інші послуги) береться крім квартирної плати за затвердженими в установленому порядку тарифами. Власник зобов`язаний своєчасно вносити квартирну плату та плату за комунальні послуги. У відповідності до приписів статті 317 та частини 4 статті 319 Цивільного кодексу України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна. Власність зобов`язує. За змістом статті 322 Цивільного кодексу України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Власники несуть відповідальність за своєчасність здійснення платежів за комунальні послуги незалежно від використання приміщень особисто чи надання належних їм приміщень в оренду, якщо інше не передбачено законом. Верховний Суд в постанові від 02 квітня 2020 року у справі № 757/29813/17 зробив висновок, що непроживання споживача\~у квартирі,\~яка належить\~йому на\~праві власності,\~та факт\~відсутності його\~реєстрації у\~цій квартирі\~не звільняє\~останнього,\~як власника\~квартири,\~від обов`язку\~нести витрати\~по оплаті\~житлово-комунальних\~послуг. Відповідно до ч.2 ст.12 Закону України «Про житлово комунальні послуги» договори про надання житлово-комунальних послуг укладаються відповідно до типових або примірних договорів, затверджених Кабінетом Міністрів України або іншими уповноваженими законом державними органами відповідно до закону. Договори про надання комунальних послуг можуть затверджуватися окремо для різних моделей організації договірних відносин (індивідуальний договір, індивідуальний договір з обслуговуванням внутрішньобудинкових систем,\~колективний договір) та для різних категорій споживачів (індивідуальний споживач\~(співвласник багатоквартирного будинку, власник будівлі, у тому числі власник індивідуального садибного житлового будинку),\~колективний споживач).Укладення договору на надання житлово-комунальних послуг є обов`язком споживача за умови, якщо запропонований виконавцем послуг договір відповідає типовому договору. Згідно з частиною 4 статті 63 Закону України «Про ринок електричної енергії» постачальник універсальних послуг здійснює постачання електричної енергії у порядку, визначеному правилами роздрібного ринку, та на умовах договору постачання універсальних послуг. Договір про постачання універсальних послуг є публічним договором приєднання та розробляється постачальником універсальної послуги на підставі типового договору, форма якого затверджується Регулятором. Постачальник універсальних послуг розміщує договір постачання універсальних послуг на своєму офіційному веб-сайті. Частиною 1 статті 5 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» визначено перелік житлово-комунальних послуг, зокрема, пунктом 2 вказаної норми права визначено, що до житлово-комунальних послуг належать послуги з постачання та розподілу електричної енергії. Відповідно до пункту 7 постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14 березня 2018 року № 312 «Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії» (далі - Правила роздрібного ринку електричної енергії) договір про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг укладається шляхом приєднання до умов договору про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг, опублікованого в засобах масової інформації та на веб-сайті постачальника, шляхом оплати рахунка, отриманого від постачальника універсальної послуги, або фактичного споживання будь-яких обсягів електричної енергії (за умов надання рахунку постачальником універсальної послуги), або підписання заяви-приєднання до умов договору про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг. Власник електричних мереж - юридична або фізична особа, якій на праві власності або користування належать електроустановки, призначені для розподілу електричної енергії, або юридична особа, якій на праві власності або користування належать електроустановки, призначені для передачі електричної енергії; договір про\~постачання електричної\~енергії споживачу\~-\~домовленість двох\~сторін (електропостачальник\~і споживач),\~що є\~документом певної\~форми,\~яка передбачає\~постачання всього\~обсягу фактичного\~споживання електричної\~енергії споживачем\~у певний\~період часу\~одним електропостачальником\~за вільними\~цінами (пункт 1 Правил роздрібного ринку електричної енергії). Пунктом 1.2.15 глави 1.2 розділу I наведених Правил роздрібного ринку електричної енергії визначено, станом на момент утворення заборгованості, встановлено, що укладення, внесення змін, продовження строку дії чи розірвання будь-якого із договорів, передбаченого цими Правилами, здійснюється відповідно до вимог законодавства та цих Правил. Для договорів, які укладаються шляхом приєднання до умов договору, укладення договору можливе шляхом підписання заяв-приєднань, оплати виставленого рахунку, споживання будь-якого обсягу електричної енергії (за умови відсутності направлених заперечень щодо договірних умов в цілому чи частково) через особистий кабінет в електронній формі (в установленому законодавством порядку). На роздрібному ринку не допускається споживання (використання) електричної енергії споживачем без укладення відповідно до цих Правил договору з електропостачальником та інших договорів, передбачених цими Правилами. Електропостачальники зобов`язані повідомляти оператора системи розподілу (передачі) про укладення та припинення договору із споживачем в установленому цими Правилами порядку. При переході права власності (користування) на об`єкт до нового власника (користувача) переходять права та обов`язки за договорами, укладеними відповідно до цих Правил. За змістом п. 2.1.5 глави 2.1 розділу II Правил роздрібного ринку електричної енергії 2.1.5. Договір споживача про надання послуг з розподілу/передачі електричної енергії є публічним договором приєднання та укладається на основі типового договору, що є\~додатком 3\~до цих Правил. У разі\~незгоди споживача\~приєднуватися до\~умов договору\~про надання\~послуг з\~розподілу/передачі\~електричної енергії\~споживач не\~має права\~використовувати електричну\~енергію із\~системи розподілу/передачі\~та має\~подати оператору\~системи письмову\~заяву про\~припинення розподілу/передачі\~електричної енергії\~на його\~об`єкт. Фактом\~приєднання споживача\~до умов\~договору споживача\~про надання\~послуг з\~розподілу/передачі\~електричної енергії\~(акцептування\~договору)\~є вчинення\~споживачем будь-яких\~дій,\~які свідчать\~про його\~бажання укласти\~договір споживача\~про надання\~послуг з\~розподілу/передачі\~електричної енергії,\~зокрема повернення\~(надання)\~підписаної заяви-приєднання,\~сплата рахунка\~оператора системи\~та/або\~документально підтверджене\~споживання електричної\~енергії (пункт 2.1.7 Правил роздрібного ринку електричної енергії). Типовий договір постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг, комерційна пропозиція, копія ліцензії на провадження відповідної діяльності та копії інших документів Приватного акціонерного товариства «Харківенергозбут» розміщені на офіційному сайті товариства для публічного доступу: zbutenergo.kharkov.ua. Абзацом 5 пункту 13 розділу ХVІІ Перехідних положень Закону України «Про ринок електричної енергії» встановлено, що фактом приєднання споживача до умов договору постачання універсальних послуг (акцептування договору) є вчинення споживачем будь-яких дій, що засвідчують його бажання укласти договір, зокрема надання підписаної заяви про приєднання, оплата рахунка постачальника універсальної послуги та/або факт споживання електричної енергії. Передача постачальнику універсальних послуг персональних даних побутових та малих непобутових споживачів під час здійснення заходів з відокремлення оператора системи розподілу не потребує отримання згоди та повідомлення таких споживачів про передачу персональних даних і вважається такою, що здійснена в загальносуспільних інтересах з метою забезпечення постачання електричної енергії споживачам (абзац 18 пункту 13 розділу ХVІІ Перехідних положень Закону України «Про ринок електричної енергії»). З матеріалів\~справи вбачається,\~що на\~ім`я\~ [PERSON] \~відкритий особовий\~рахунок № [NUMBER] \~за адресою:\~ [ADDRESS] . Згідно з розрахунком заборгованості відповідачем фактично споживалась електрична енергія за вищевказаною адресою, а тому договір про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг вважається укладеним на умовах типового договору та комерційної пропозиції, що розміщені на офіційному веб-сайті Приватного акціонерного товариства «Харківенергозбут» - zbutenergo.kharkov.ua. Відповідно до пункту 2.1 договору, постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купованої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього договору. Згідно з п. 5.1 договору про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг, споживач розраховується з постачальником за спожиту електричну енергію за цінами (тарифами), що визначаються відповідно до методики (порядку), затвердженої регулятором, згідно з обраною споживачем комерційною пропозицією, яка є додатком 3 до Договору. Ціна (тариф) на електричну енергію має зазначатися постачальником у рахунках на оплату спожитої електричної енергії за цим договором, у тому числі у разі її зміни (пункт 5.7 договору). Згідно пункту 5.8 договору, розрахунковим періодом за цим договором є календарний місяць. Відповідно до пункту 6.2 договору, споживач зобов`язується, зокрема, забезпечувати своєчасну та повну оплату споживчої електричної енергії відповідно до умов цього договору та пов`язаних з постачанням електричної енергії послуг згідно з умовами даного договору. За невиконання або неналежне виконання своїх зобов`язань за цим договором сторони несуть відповідальність, передбачену цим договором та чинним законодавством (пункт 9.1 Договору). Як вже зазначалося, у відповідності до пункту 2 частини 1 статті 5 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» до житлово-комунальних послуг належать послуги з постачання та розподілу електричної енергії. Індивідуальний споживач фізична або юридична особа, яка є власником (співвласником) нерухомого майна, або за згодою власника інша особа, яка користується об`єктом нерухомого майна і отримує житлово-комунальну послугу для власних потреб та з якою або від імені якої укладено відповідний договір про надання житлово-комунальної послуги (пункт 6 частини 1 статті 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»). Пунктом 1 частини 1 статті 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» передбачено право споживача на одержання своєчасно та належної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством і умовами укладених договорів, при цьому такому праву прямо кореспондує визначений пунктом 5 частини 2 статті 7 наведеного Закону обов`язок споживача оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами. Споживач здійснює\~оплату за\~спожиті житлово-комунальні\~послуги щомісяця,\~якщо інший\~порядок та\~строки не\~визначені відповідним\~договором. Споживач\~не звільняється\~від оплати\~житлово-комунальних\~послуг,\~отриманих ним\~до укладення\~відповідного договору (частина 1 статті 9 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»). Відповідно до статті 509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. За змістом статті 626 Цивільного кодексу України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо) (частина 1 статті 633 Цивільного кодексу України). Згідно зі статтею 634 Цивільного кодексу України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Положеннями статті 714 Цивільного кодексу України регламентовано, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору постачання енергетичними та іншими ресурсами. Відповідно частини 3 статті 58 Закону України «Про ринок електричної енергії» та пункту 5.5.5 глави 5.5 розділу V Правил роздрібного ринку електричної енергії споживач зобов`язаний, зокрема, сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів. Частина 1 статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» обумовлює, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Відповідно до статті 46 Закону України «Про ринок електричної енергії» забезпечує комерційний облік відповідно до цього Закону, правил ринку та кодексу комерційного обліку, інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії. Принципи організації комерційного обліку електричної енергії на ринку електричної енергії України, права та обов`язки сторін стосовно організації комерційного обліку електричної енергії та отримання точних і достовірних даних комерційного обліку для здійснення комерційних розрахунків визначаються Кодексом комерційного обліку електричної енергії, затвердженим постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14 березня 2018 року № 311 (далі - Кодекс комерційного обліку електричної енергії). Пунктом 2.3.11 глави 2.3 розділу II Правил роздрібного ринку електричної енергії установлено, що Комерційний облік на роздрібному ринку електричної енергії організовується адміністратором комерційного обліку та здійснюється постачальниками послуг комерційного обліку відповідно до вимог\~Закону України\~«Про ринок електричної енергії»,\~Кодексу комерційного обліку\~та цих Правил. Постачальник послуг комерційного обліку забезпечує зняття показів засобів вимірювальної техніки відповідно до\~Кодексу комерційного\~обліку (пункт 2.3.14 глави 2.3 розділу II Правил роздрібного ринку електричної енергії). Верховний Суд України в своїй постанові від 20 квітня 2016 року у справі № 6-2951цс15 зазначив, що у частині 1 статті 19 Закону «Про житлово-комунальні послуги» передбачено, що відносини між учасниками договірних відносин у сфері житлово-комунальних послуг здійснюються виключно на договірних засадах, проте відповідно до пункту 1 частини 1 статті 20 цього Закону споживач має право, зокрема, одержувати вчасно та відповідної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством та умовами договору на надання житлово-комунальних послуг. Такому праву прямо відповідає визначений пунктом 5 частини третьої статті 20 вказаного Закону обов`язок споживача оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. Таким чином, згідно із зазначеними нормами закону споживачі зобов`язані оплатити житлово-комунальні послуги, якщо вони фактично користувалися ними. Факт відсутності договору про надання житлово-комунальних послуг сам по собі не може бути підставою для звільнення споживача від оплати послуг у повному обсязі. Верховний Суд погоджується з тим, що відсутність укладеного договору з постачальником не звільняє відповідача від обов`язку оплачувати надані йому послуги. Поряд із цим вказаний обов`язок виникає лише у разі отримання споживачем певних послуг. Отже, питання щодо фактичного користування житлово-комунальними послугами входить до предмета доказування у справі та має істотне значення для її правильного вирішення. Аналогічний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 14 лютого 2018 року у справі № 462/6393/15-ц, від 26 вересня 2018 року по справі № 750/12850/16-ц, від 06 листопада 2019 року по справі № 642/2858/16, від 07 липня 2020 року у справі № 7128916/17-ц. Таким чином, між сторонами виникли фактичні договірні відносини з приводу надання житлово-комунальних послуг, які регулюються Цивільним кодексом\~України та Законом України «Про житлово-комунальні послуги», позивач зобов`язання за договором виконує в повному обсязі та постачає (продає) відповідачу електричну енергію. Натомість, відповідач, всупереч статті 58 Закону України «Про ринок електричної енергії», пункту 5.5.5 глави 5.5 розділу V Правил роздрібного ринку електричної енергії, а також умовам укладеного між сторонами договору, не виконує належним чином свої зобов`язання за договором, не оплачуючи спожиті послуги у повному обсязі. Відповідно до довідки про заборгованість за послуги з постачання електричної енергії перед Приватним акціонерним товариством «Харківенергозбут», за період з 30.11.2021 року по 30.04.2024 року, заборгованість за надані послуги з постачання електричної енергії по особовому рахунку № [NUMBER] відкритому на ім`я [PERSON] за адресою: [ADDRESS] , складає 10278,93 грн. Заперечень щодо правильності розрахунку заборгованості відповідачем не заявлено. Відповідно до статей 525, 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін) (частина 1 статті 530 Цивільного кодексу України). Згідно з частиною 1 статті 599 Цивільного кодексу України, зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином. Як визначено у статтях 610 та 614 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно з частиною 1 статті 611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. При цьому, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання (частина 1 статті 625 Цивільного кодексу України). Згідно зі ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. За змістом ч.1 ст. 901, ч.1 ст. 903 Цивільного кодексу України за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором. Якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов`язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, що встановлені договором. Зобов`язання боржника сплатити певну грошову суму на користь кредитора відповідно до цивільно-правового договору або з інших підстав, визначених законом, є грошовим зобов`язанням. Відзиву на позовну заяву відповідачем не заявлено, доказів, що свідчать про погашення заборгованості, про причини несвоєчасного погашення заборгованості у добровільному порядку або про наявність підстав звільнення відповідача від відповідальності за порушення зобов`язання, відповідно до ст. 617 ЦК України, суду не надано. З огляду на викладене, суд вважає позовні вимоги позивача про стягнення з [PERSON] на користь ПрАТ «Харківенергозбут» заборгованості за електричну енергію за період з 30.11.2021 року по 30.04.2024 року у розмірі 10278,93 грн обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. Згідно зі ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, у тому числі, питання щодо розподілу між сторонами судових витрат. Відповідно до платіжних інструкцій № 62877 від 30.04.2024 року від 30.01.2024 року позивачем сплачено судовий збір у сумі 3028,00 грн. Згідно з квитанцією з кодом №1995129670107278 (код авторизації: 131793) від 06.06.2024 року з метою отримання інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно позивачем сплачено 43,00 грн. Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України.

Outcome: approved