Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-15 00:00:00

До Києво-Святошинського районного суду Київської області надійшла позовна заява [PERSON] (далі позивач) до Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРДЕПТ ПЛЮС» (далі перший відповідач) та [PERSON] (далі перший відповідач) про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, витребування майна з незаконного володіння, згідно якої останній просив суд скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 60591498 від 27.09.2021 року, виданик/реєтратор Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Малий О.С.; витребувати на користь позивача з володіння незаконного набувача [PERSON] , однокімнатну квартиру [ADDRESS] . Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 17.12.2017 року між [PERSON] та Відкритим акціонерним товариством комерційним банком «Надра» підписано кредитний договір № 160/П/20/2007-840 про надання позичальнику у тимчасове користування на умовах забезпеченості, повернення, строковості та платності грошові кошти (надалі кредит) в сумі 53\~345,92 центів, в порядку і на умовах, визначених договором за програмою житлові рішення. Цільове використання кредиту: Придбання цінних паперів облігацій у бездокументарній формі випуску у кількості 4066 (чотири тисячі шістдесят шість) штук, емітованих ТОВ «УКРГАЗ» з номінальною вартістю кожної облігації 30,00 грн., з метою фінансування будівництва/реконструкції житлової нерухомості за адресою: [ADDRESS] . 06 лютого 2014 року між позивачем та Відкритим акціонерним товариством комерційним банком «Надра» підписано Договір іпотеки із забезпечення зобов`язання по кредитному договору № 160/П/20/2007-840 від 17 грудня 2007 року. Та предметом іпотеки: «Майнові права на однокімнатну квартиру [ADDRESS] (Будівельна адреса), [ADDRESS] реальна адреса відповідно до рішення № 5 Петропавлівсько-Борщагівської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області від 18.01.2008 року (надалі- «Майнові права»), а також сама ця квартира після реєстрації права власності на неї як на окремий об`єкт нерухомості відповідно до закону стає предметом іпотеки за договором. У зв`язку з ліквідацією первісного кредитора ВАТ КБ «Надра», боргові зобов`язання позивача відповідно до відкритих торгів (аукціону), оформлених Протоколом електронного аукціону № UA-EA-2020-03-05-000052-b від 27.03.2020 року, складений ТОВ «ЗВКУПКИ.ПРОМ.УА» та укладеного Договору № GL3N216868 про відступлення (купівлі-продажу) прав вимоги від 23 квітня 2020 року, заборгованість перейшла до нового кредитора та Іпотекодержателя - Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРДЕПТ ПЛЮС». Позивач зазначає, що в порушення Закону України «Про споживче кредитування та договору № GL3N216868 про відступлення (купівлі-продажу) прав вимоги від 23 квітня 2020 року, новим кредитором ТОВ «УКРДЕПТ ПЛЮС» не виконано, жодним чином не було повідомлено позивача про відступлення права вимоги за основним кредитним договором, та не надано для ознайомлення належних документів щодо відступлення права вимоги, а також документів по юридичній особі новому кредитору ТОВ «УКРДЕПТ ПЛЮС». \~ \~ \~ \~Новий кредитор Товариство з обмеженою відповідальністю «УКРДЕПТ ПЛЮС» у вересні 2021 року, про що стало відомо позивачеві у грудні 2021 року, реєструє за собою право власності на об`єкт іпотеки, що було предметом забезпечення по основному кредитному договору, та в подальшому відповідно до договору купівлі-продажу квартири серія номер 2889, виданий 24.09.2021 року, видавник Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Малий О.С. зареєстрував рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 60591498 від 27.09.2021 року, прав власності на об`єкт іпотеки за громадянкою [PERSON] . 15.06.2022 року ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області (суддя Ковальчук Л.М.) відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання. 15.11.2022 року до суду від представника першого відповідача надійшов відзив на позовну заяву, згідно якого останній заперечив проти задоволення, оскільки позивачем не доведено наявність підстав та обставин, що свідчать про порушення як вимог чинного законодавства, так й прав і інтересів позивача. 19.10.2022 року до суду від представника другого відповідача надійшов відзив на позовну заяву, згідно якого останній просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог. Згідно з розпорядженням Керівника апарату Києво-Святошинського районного суду Київської області [PERSON] від 10.10.2023 року щодо призначення повторного автоматичного розподілу справи № 369/2556/22 та протоколу повторного автоматичного розподілу судової справи між суддями від 10.10.2023 року вказану справу передано на розгляд судді Києво-Святошинського районного суду Київської області Янченку А.В. Ухвалою суду від 11.10.2023 року (суддя Янченко А.В.) справу № 369/2556/22 прийнято до свого провадження, призначено підготовче судове засідання. У судовому засіданні 16.09.2024 року представник позивача підтримав задоволення позовних вимог, представники відповідачів заперечили проти задоволення позовних вимог. У судовому засіданні 16.09.2024 року оголошено перерву до 16.09.2024 року о 17:20. 16.09.2024 року представник позивача через канцелярію суду зареєстрував клопотання, в якому просив суд здійснювати розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги підтримав у повному обсязі. 16.09.2024 року від представників відповідачів надійшли клопотання про розгляд справи без їх участі. Згідно ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. У разі\~неявки\~всіх\~учасників справи\~у\~судове\~засідання,\~яким\~завершується\~розгляд справи,\~або\~розгляду\~справи без\~повідомлення\~(виклику)\~учасників\~справи,\~суд\~підписує\~рішення без\~його\~проголошення. Датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення (ч. ч. 4, 5 ст. 268 Цивільного процесуального кодексу України). У зв`язку з неявкою сторін в силу ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, вивчивши письмові матеріали справи, приходить до висновку, що в позові слід відмовити з огляду на наступне. Судом встановлено, що позивач в якості позичальника отримав у ВАТ «Надра» кредит на суму 53345,92 доларів США, уклавши 17.12.2007 року кредитний договір № 160/П/20/2007-840. За рахунок позичкових коштів позичальником була купована житлова нерухомість - квартира за адресою: [ADDRESS] , з укладанням договору іпотеки в забезпечення. 27.03.2020 відбувся електронний аукціон, після якого переможець ТОВ «Укрдебт Плюс» уклав з Банком договір відступлення (купівлі-продажу) прав вимог. За цим договором в порядку та на умовах, визначених ним, Банк відступив ТОВ «УКРДЕБТ ПЛЮС» належні банку права вимоги до позичальників, заставодавців (іпотекодавців) та поручителів, зазначених у додатку до цього договору, включаючи права вимоги до правонаступників боржників, спадкоємців боржників або інших осіб, до яких перейшли обов`язки боржників, за кредитними договорами, договорами поруки та договорами застави (іпотеки), з урахуванням усіх змін, доповнень і додатків до них. Згідно вказаного договору, ТОВ «УКРДЕБТ ПЛЮС» набуло право вимоги, в тому числі за вищевказаними договорами кредиту та іпотеки. Як встановлено судом, у розділі «Визначення термінів» договору іпотеки від 06 лютого 2014 року, що посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Войнарською І.А., за № 159, зазначено, що предметом іпотеки є майнові права на однокімнатну квартиру [ADDRESS] (дев`ять) (будівельна адреса) [ADDRESS] , (реальна адреса відповідно до рішення № 5 Петропавлівсько-Борщагівської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області від 18.01.2008 р. (надалі «Майнові права»), а також сама квартира, яка після реєстрації права власності на неї як на окремий об`єкт нерухомості відповідно до закону, стає предметом іпотеки за цим договором (надалі - «Майно»). \~ \~ \~ \~Пунктом 1.1.1. договору іпотеки від 06 лютого 2014 року, що посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Войнарською І.А., за №159, визначено, що після отримання Іпотекодавцем у власність нерухомості, майнові права на яку є предметом обтяження за цим договором та реєстрації права власності на цю нерухомість, предметом іпотеки за цим договором автоматично стає визначене у цьому договорі Майно без укладення Сторонами нового іпотечного договору. Право іпотеки розповсюджується на всі приналежності Майна та його поліпшення, які матимуть місце у майбутньому в результаті переобладнання/перепланування, реконструкції та/або добудови в майбутньому протягом дії цього Договору. \~ \~ \~ \~ Майнове право - це обмежене речове право, за яким власник цього права наділений деякими, але не всіма правами власника майна, і яке свідчить про правомочність його власника отримати право власності на нерухоме майно або інше речове право на певне майно в майбутньому. \~ \~ \~ \~Після завершення будівництва та здачі будинку в експлуатацію квартира як окремий об`єкт цивільних правовідносин ще не існує і набуває юридично статусу об`єкта цивільних правовідносин лише після державної реєстрації, здійсненої відповідно до чинного законодавства. \~ \~ \~ \~У постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 вересня 2021 року у справі №359/5719/17 (провадження N 14-8цс21) вказано, що нормами законодавства встановлено первинний спосіб набуття права власності на річ, на яку раніше не було і не могло бути встановлене право власності інших осіб. Саме інвестор як особа, за кошти якої і на підставі договору з яким був споруджений об`єкт інвестування, є особою, якою набувається первісне право власності на новостворений об`єкт інвестування. Інвестор після виконання умов інвестування набуває майнові права (тотожні праву власності) на цей об`єкт і після завершення будівництва об`єкта нерухомості набуває права власності на об`єкт інвестування як первісний власник шляхом проведення державної реєстрації речових прав на зазначений об`єкт за собою (пункти 92, 93, 95 постанови). \~ \~ \~ \~Як підтверджується наданою позивачем інформаційною довідкою із Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 229743356 від 27.10.2020 року, 20.08.2014 року право власності на квартиру [ADDRESS] , яка в договорі іпотеки іменується Майно було зареєстровано за Позивачем. Відтак, починаючи із 20.08.2014 року предметом іпотеки виступала лише квартира [ADDRESS] . \~ \~ \~ \~Статтею 5.1. договору іпотеки від 06 лютого 2014 року, що посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Войнарською І.А., за №159, сторони врегулювали між собою відносини щодо задоволення вимог Іпотекодержателя. \~ \~ \~ \~За пунктом 5.1.3. договору іпотеки від 06 лютого 2014 року, що посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Войнарською І.А., за №159, звернення стягнення на Предмет іпотеки в разі набуття Іпотекодержателем права на таке звернення за вибором Іпотекодержателя здійснюється, зокрема на підставі застереження про задоволення вимог Іпотекодежателя/застереження про відступлення прав, що містяться в цьому Іпотечному договорі. \~ \~ \~ \~Пунктом 5.1.6. договору іпотеки від 06 лютого 2014 року, що посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Войнарською І.А., за №159, врегульовано відносини щодо звернення стягнення на Майнові права в позасудовому порядку. \~ \~ \~ \~В свою чергу, пунктом 5.1.7. договору іпотеки від 06 лютого 2014 року, що посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Войнарською І.А., за № 159, врегульовано відносини щодо звернення стягнення на майно в позасудовому порядку на підставі застереження про задоволення вимог іпотекодержателя. З огляду на викладене, суд критично оцінює доводи позовної заяви про можливість звернення стягнення на предмет іпотеки у позасудовому порядку виключно на підставі застереження про відступлення майнових прав, адже починаючи із 20.08.2014 року майнові права було трансформовано у квартиру [ADDRESS] , яка і стала єдиним предметом іпотеки. Доводи позовної заяви про те, що не повідомлення позивача про заміну кредитора внаслідок відступлення 23 квітня 2020 року за договором № GL3N2118931 прав вимоги за кредитним та іпотечним договором є перешкодою для звернення стягнення на предмет іпотеки не можуть бути прийняті до уваги з огляду на таке. \~ \~ \~ \~Відповідно до частини першої статті 1054 Цивільного кодексу України (надалі ЦК України) за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. \~ \~ \~ \~Договір є обов`язковим для виконання сторонами (стаття 629 ЦК України). \~ \~ \~ \~Згідно зі статтею 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. \~ \~ \~ \~Умови кредитного договору №160/П/20/2007-840 від 17 грудня 2007 року позивачем не виконувалися ні перед ВАТ «КБ «Надра», ні перед відповідачем 1, обставини чого визнаються у позовній заяві, а відтак в силу частини першої статті 82 ЦПК України не потребують доказування. \~ \~ \~ \~Відповідно до статті 512 ЦК України кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги). \~ \~ \~ \~Статтею 514 ЦК України встановлено, що до нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом. \~ \~ \~ \~Згідно зі статтею 516 ЦК України заміна кредитора у зобов`язанні здійснюється без згоди боржника, якщо інше не встановлено договором або законом. Якщо боржник не був письмово повідомлений про заміну кредитора у зобов`язанні, новий кредитор несе ризик настання несприятливих для нього наслідків. У цьому разі виконання боржником свого обов`язку первісному кредиторові є належним виконанням. \~ \~ \~ \~За змістом наведених положень закону боржник, який не отримав повідомлення про передачу права вимоги іншій особі, не позбавляється обов`язку погашення заборгованості, а лише має право на погашення заборгованості первісному кредитору, і таке виконання є належним. Тобто, факт неповідомлення боржника про уступку права вимоги новому кредитору за умови невиконання боржником грошового зобов`язання не є підставою для звільнення боржника від виконання зобов`язань. \~ \~ \~ \~Аналогічний правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 12 травня 2022 року по справі №756/1244/17 (провадження № 61-8869св21); 06 лютого 2019 року по справі № 361/2105/16-ц (провадження № 61-22929св18). \~ \~ \~ \~Борг не повертався при заміні кредитора, як первісному кредитору так і новому, тому з огляду на це, не можна визнати обґрунтованими доводи позивача про відсутність підстав для звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання. Закон України «Про внесення змін до деяких законів України щодо захисту споживачів при врегулюванні простроченої заборгованості», на який посилається позивач набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування, та вводиться в дію через три місяці з дня набрання ним чинності. \~ \~ \~ \~Як вбачається із загальнодоступної інформаційної бази Верховної Ради України, Закон України «Про внесення змін до деяких законів України щодо захисту споживачів при врегулюванні простроченої заборгованості» набрав чинності 14 квітня 2021 року та відповідно був введений в дію 14 липня 2021 року. \~ \~ \~ \~В свою чергу, договір № GL3N2118931 про відступлення прав вимоги до позивача за кредитним та іпотечним договором було укладено між ПАТ «КБ «НАДРА» та ТОВ «Укрдебт Плюс» - 23 квітня 2020 року, тобто до моменту набрання чинності Законом України «Про внесення змін до деяких законів України щодо захисту споживачів при врегулюванні простроченої заборгованості» та введення його в дію. \~ \~ \~ \~Таким чином, доводи позивача про порушення відповідачем 1 вимог Закону України «Про внесення змін до деяких законів України щодо захисту споживачів при врегулюванні простроченої заборгованості» є помилковими, адже спрямовані на застосування закону, який не мав чинності на момент виникнення правовідносин. Усі інші доводи та твердження сторін не спростовують вищевикладених висновків суду. Оцінюючи належність, допустимість а також достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Outcome: dismissed