Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-09 00:00:00

\~ \~ \~ \~Представник Акціонерного товариства «Акцент-Банк» (далі-АТ «А-БАНК») - [PERSON] , звернувся до суду з позовом до [PERSON] , в якому просить стягнути з [PERSON] на користь АТ «А-БАНК» заборгованість за кредитним договором №б\\н від 12.07.2020 року у розмірі 43 206,7 грн. та судові витрати у справі. \~ \~ \~ \~Вказуючи на те, що 12 липня 2020 року [PERSON] приєдналася до Умов та Правил надання банківських послуг в А-Банку з метою отримання банківських послуг та відкриття банківського рахунку. На підставі вказаної Анкети-Заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг А-Банку [PERSON] ініційовано встановлення кредитного ліміту на його банківський рахунок та отримання платіжної картки, як засобу доступу до зазначеного рахунку. [PERSON] надано кредит у вигляді встановлення кредитного ліміту на рахунок зі сплатою процентів за користування кредитом у розмірі 44.4% на рік на суму залишку заборгованості за кредитом та видано платіжну картку. \~ \~ \~ \~Банк виконав свої зобов`язання за кредитним договором, однак, [PERSON] , в свою чергу, умови договору належним чином не виконує, грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом, відсотками, а також іншими витратами відповідно до умов договору не сплачує, внаслідок чого утворилася заборгованість, яка з урахуванням усіх складових боргу, станом на 10.04.2024 року становить 43 206,7 грн. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Ухвалою Васильківського\~міськрайонного суду\~Київської області\~від 29\~травня 2024\~року прийнято\~до провадження\~цивільну справу\~за позовомАТ «Акцент Банк» до [PERSON] про стягнення заборгованості за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін (а.с. 39). \~ \~ \~ \~Представник позивача разом із позовною заявою подав до суду клопотання, в якому просив позов задовольнити та розглянути справу без його участі, проти заочного рішення не заперечує (а.с.33 зворотна сторона). \~ \~ \~ \~07.08.2024 року до суду від [PERSON] надійшов відзив на позовну заяву в якому вона просила відмовити у задоволенні позову. В обґрунтування зазначила, що на її думку позовна заява не відповідає нормам чинного законодавства. В позовній заяві АТ «А-Банк» не надає розрахунок суми заборгованості. АТ «А-Банк» вказує, що сума заборгованості на 10.04.2024 року складає 43\~206,70 грн. Якщо прийняти до уваги доказ у вигляді таблицю розрахунку за договором № б/н від 12.07.2020 року, яку надано АТ «А-Банк» до суду, то його права порушені з 12.12.2020 року. При цьому з позовної заяви не зрозуміло, чи включає АТ «А-Банк» в суму заборгованість за період з 12.12.2020 року по 10.04.2021 року, а тому вважає, що позивачем пропущено строк позовної давності звернення до суду відповідно до ст. 257 ЦК України (а.с. 44-.46). Відповідь на відзив або пояснення до суду від позивача не надходило. Клопотань від жодної із сторінпро розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін до суду не надходило, тому відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження за наявними в справі матеріалами. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Отже, оскільки сторони не з`явилися в судове засідання, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. \~ \~ \~ \~Суд, на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин цієї справи, на які позивач послався як на підставу своїх вимог, що викладені у позовній заяві та підтверджені доданими до неї доказами, які були досліджені судом, враховуючи відзив відповідача, на засадах верховенства права, відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права, прийшов до наступного висновку. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. \~ \~ \~ \~У відповідності до ч.1 ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Відповідно до\~ст. 264 ЦПК України\~під час ухвалення рішення суд вирішує зокрема: чи мали місце обставини, якими обґрунтовуються вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; які правовідносини випливають зі встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин. Отже суд розглядає справу за наявними у справі доказами, які надані сторонами. Судом встановлено, що 12.07.2020 року [PERSON] підписала анкету-заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в АТ «Акцент Банк», з метою укладання кредитного договору та отримання кредитної картки. На підставі вказаної Анкети-Заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг А-Банку, відповідачу надано кредит у вигляді встановлення кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою процентів за користування кредитом у розмірі 44,4 % щомісячно на суму залишку заборгованості за кредитом (а.с. 6). Відповідно до довідки про надання [PERSON] кредитних карток вбачається, що останній було відкрито рахунок № [NUMBER] та надано кредитну картку № [NUMBER] , строк дії до грудня 2024 року (а.с.12). Із довідки про надання лімітів вбачається, що за період з 12.07.2020 по 10.04.2024 відповідачу 12.07.2020 був встановлений кредитний ліміт в розмірі 5\~000,00 грн., який 17.01.2022 збільшено до 24\~000,00 грн., який 28.06.2023 зменшено до 23\~743,32 грн., який 23.02.2024 збільшено до 23\~800,00 грн. (а.с.13). З розрахунку заборгованості за договором № б/н від 12.07.2020 року, укладеним між Акцент-Банком та відповідачем [PERSON] вбачається, що загальна заборгованість станом на 10.04.2024 року, складає у розмірі 43\~206,70, яка складається з наступного: 23\~743,32 грн. заборгованість за тілом кредиту; 19\~643,38 грн. заборгованість за відсотками (а.с. 4-5). Зі змісту наданої виписки за Договором № б/н від 12.07.2020 року, за період з 12.07.2020 - 10.04.2024, вбачається, що [PERSON] отримувала кредитні кошти від позивача, користувалася коштами здійснюючі розрахунки та поповнення мобільних телефонів, а також частково здійснювала повернення зазначених коштів, що також вказує на наявність між сторонами кредитних правовідносин (а.с.8-11). Згідно ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ч. 1 ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Звертаючись до суду з позовом, АТ «Акцент-банк» зазначає, що між ним та відповідачем виникли договірні відносини на підставі підписаної\~ [PERSON] анкети-заяви. В обґрунтування позовних вимог банк посилається на Витяг з Тарифів користування кредитною карткою «Універсальна» та Витяг з Умов та правил надання банківських послуг в у АТ «Акцент-Банк», як невід`ємні частини спірного договору. Положеннями статті 204 ЦК України закріплено презумпцію правомірності правочину. Ця презумпція означає, що вчинений правочин вважається правомірним, тобто, таким, що породжує, змінює або припиняє цивільні права й обов`язки, доки ця презумпція не буде спростована, зокрема, на підставі рішення суду, яке набрало законної сили. Таким чином, у разі не спростування презумпції правомірності договору всі права, набуті сторонами правочину за цим договором, повинні безперешкодно здійснюватися, а створені обов`язки підлягають виконанню. Такі правові висновки містяться у постанові Верховного Суду від 19 вересня 2018 року у справі № 605/196/16-ц. Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України\~при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. З наявного розрахунку заборгованості вбачається, що позичальник вносив кошти на виконання умов договору, чим підтвердив отримання ним кредитних коштів. Вказана обставина підтверджується випискою по рахунку, наданою позивачем разом з позовною заявою. У постанові\~Верховного Суду\~від 13\~жовтня 2021 року у справі № 209/3046/20 зазначено, що\~виписка по картковому рахунку, що міститься в матеріалах справи, є належним доказом щодо заборгованості відповідача за тілом кредиту, яка повинна досліджуватися судом у сукупності з іншими доказами. Це відповідає положенням статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність». Згідно із зазначеною нормою закону підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи. Первинні та зведені облікові документи можуть бути складені у паперовій або в електронній формі. Пунктом 5.6 Положення про організацію операційної діяльності в банках України, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 18 червня 2003 року № 254 (у редакції, чинній на час звернення до суду з позовною заявою), виписки з особових рахунків клієнтів є підтвердженням виконаних за день операцій і призначаються для видачі або відсилання клієнту. Такого самого змісту норма закріплена у пункті 62 Положення про організацію бухгалтерського обліку, бухгалтерського контролю під час здійснення операційної діяльності в банках України, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 04 липня 2018 року № 75 (у редакції, чинній на час вирішення справи судами першої та апеляційної інстанцій). А тому суд приходить до висновку про те, що фактично отримані та використані позичальником кошти в добровільному порядку АТ «Акцент-Банк» не повернуті, у зв`язку із чим позовні вимоги в частині стягнення з відповідача на користь позивача заборгованості за тілом кредиту у розмірі 23\~743,32 грн. підлягають задоволенню. Що стосується вимог АТ «Акцент-банк» про стягнення заборгованості за нарахованими відсотками, суд вважає за необхідне зазначити наступне. Обґрунтовуючи позовні вимоги в цій частині, позивач вказує на те, що між сторонами було укладено договір в порядку ст. 634 ЦК України. Відповідно до ч. 1 ст. 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Особливістю договору приєднання є те, що позичальник приймає і погоджується із запропонованими кредитором умовами без права вносити свої пропозиції щодо цих умов. Виходячи з позовних вимог, саме про такий договір зазначає банк. Надані позивачем Умови та\~правила надання банківських послуг банку, з огляду на їх мінливий характер, не можна вважати складовою кредитного договору й щодо будь-яких інших встановлених ними нових умов та правил, чи можливості використання банком додаткових заходів, які збільшують вартість кредиту, чи щодо прямої вказівки про збільшення прав та обов`язків кожної із сторін, якщо вони не підписані та не визнаються позичальником, а також, якщо ці умови прямо не передбачені, як у даному випадку в анкеті-заяві позичальника, яка безпосередньо підписана останньою і лише цей факт може свідчити про прийняття\~позичальником запропонованих йому умов та приєднання як другої сторони до запропонованого договору. Витяг з Тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна» містить, у тому числі, базову відсоткову ставку, розмір пені за несвоєчасне погашення кредиту та штрафи за порушення строків платежів. Однак, у зв`язку з відсутністю підпису позичальника на вказаному Витязі, а також не зазначенням в анкеті-заяві виду кредитної картки, такий Витяг не може бути прийнятий до уваги судом як доказ узгодження між сторонами умов договору в частині нарахування зазначених складових боргу. Враховуючи вищезазначене,\~АТ «Акцент-банк» не надано доказів погодження між сторонами розміру відсотків, а тому, відповідно, перевірити правомірність та правильність їх нарахування не є можливим. Чинним законодавством на позивача покладено обов`язок довести погодження між ним та позичальником усіх умов договору, і відповідно, виникнення у нього права на нарахування на підставі цих умов заборгованості. 03 липня 2019 року Велика Палата Верховного Суду прийняла постанову у справі № 342/180/17, в якій зробила висновок про те, що відсутність підпису позичальника на Умовах та правилах надання банківських послуг надає кредитору можливість додавати до позовної заяви Витяг з Тарифів та Витяг з Умов у будь-яких редакціях, що найбільш сприятливі для задоволення позову. А, отже, для того, щоб Умови та правила банку були застосовані необхідно, щоб вони містили підпис позичальника. На час розгляду судом даної справи не існує інших судових рішень Великої Палати Верховного Суду, в яких було б відступлено від зазначеної правової позиції. Крім того, аналогічні правові висновки містяться у постанові Верховного Суду від 03 серпня 2022 року у справі № 156/268/21. Факт використання кредитних коштів, часткове погашення заборгованості не свідчать про те, що [PERSON] погодилася на нарахування відсотків, у порядку, який передбачений Умовами та правилами надання банківських послуг, та на якому наполягав позивач у позовній заяві, а тому вимоги про стягнення заборгованості по відсоткам не підлягають до задоволення. Щодо доводів відповідача [PERSON] щодо пропуску строку позовної давності, суд виходить з наступного. Цивільне законодавство передбачає два види позовної давності: загальну і спеціальну. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (стаття 257 ЦК України). Відповідно до статті 253 ЦК України перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. За загальним правилом перебіг загальної і спеціальної позовної давності починається з дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила; за зобов`язаннями з визначеним строком виконання перебіг позовної давності починається зі спливом строку виконання (частини перша та п`ята статті 261 ЦК України). Наслідки прострочення\~позичальником повернення\~позики визначено\~частиною другою\~статті 1050\~ЦК України.\~Якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу. Перебіг позовної давності за вимогами кредитора, які випливають з порушення боржником умов договору (графіка погашення кредиту) про погашення боргу частинами (щомісячними платежами) починається стосовно кожної окремої частини від дня, коли відбулося це порушення. Позовна давність у таких випадках обчислюється окремо за кожним простроченим платежем. Між сторонами укладено кредитний договір у формі анкети-заяви за зразком, розробленим банком. При цьому заява позичальника не містить умов щодо сплати процентів та інших платежів після закінчення дії договору. Позовна давність, встановлена законом, може бути збільшена за домовленістю сторін. Договір про збільшення позовної давності укладається у письмовій формі (частина перша статті 259 ЦК України). У анкеті-заяві позичальника від 12.07.2020 року відсутнє посилання на домовленість сторін щодо збільшення строку давності. Відсутній і окремий договір про збільшення строку позовної давності. У постановах Верховного Суду України від 19 березня 2014 року у справі № 6-14цс14, від 29 жовтня 2014 року № 6-169цс14, від 30 вересня 2015 року у справі № 6-154цс15\~зроблено висновок про те, що кредитна картка діє в межах визначеного нею строку. За кредитним договором, що визначає щомісячні платежі погашення кредиту та кінцевий строк повного погашення кредиту, перебіг позовної давності (стаття 257 ЦК України) щодо місячних платежів починається після несплати чергового платежу, а щодо повернення кредиту в повному обсязі зі спливом останнього дня місяця дії картки (стаття 261 ЦК України), а не закінченням строку дії договору, а також початок перебігу позовної давності співпадає з моментом виникнення у зацікавленої сторони права на позов, тобто можливості реалізувати своє право в примусовому порядку через суд. Факт укладення кредитного договору підписанням заяви-анкети від\~12.07.2020 року,\~відповідно до умов якого відповідачу було надано кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок у розмірі 5 000 грн., відповідач не заперечує. Як вбачається із матеріалів справи строк дії кредитної картки\~№ [NUMBER] , строк дії до грудня 2024 року (а.с.12), тобто, становить\~до 31 грудня 2024 року, з позовом щодо стягнення заборгованості АТ «Акцент-Банк» звернулось 10.05.2024 року (а.с.1). Проте, відповідно до пункту 12 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України (в редакції Закону № 540-IX від 30.03.2020, який набрав чинності 02 квітня 2020 року), під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину. Строк дії карантину неодноразово продовжувався. Відповідно до пункту\~19 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України (розділ доповнено пунктом 19 згідно із Законом\~№ 2120-IX від 15.03.2022\~року), у період дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року\~№ 64/2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року\~№ 2102-IX, перебіг позовної давності, визначений цим Кодексом, зупиняється на строк дії такого стану. З огляду на зазначене,\~позивачем не пропущено строк позовної давності, а відтак, суд відхиляє доводи відповідача на пропуск позивачем строку позовної давності, як підставу для відмови у задоволенні позову. Таким чином, суд повно і всебічно з`ясувавши обставини справи, оцінивши належність, допустимість та достовірність кожного наданого доказу окремо, достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, дійшов висновку про наявність правових підстав для часткового задоволення позову. При подачі позовної заяви АТ «Акцент-банк» сплатив судовий збір у розмірі 3\~028 грн. Оскільки суд приходить до висновку про часткове задоволення позову, сплачений позивачем судовий збір підлягає стягненню на його користь з відповідача пропорційно до задоволеної частини позовних вимог, відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України, а саме у розмірі 1663,88 грн. Враховуючи вищенаведене,

Outcome: partial