Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-17 00:00:00

Представник позивача - адвокат Томин С.В. звернувся до суду з вищевказаним позовом, в якому просить визначити [PERSON] додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] , терміном на 3 місяці. Свою позовну заяву мотивує тим, що [INFO] помер батько позивача [PERSON] . Після смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить квартира [ADDRESS] . Оскільки позивач тривалий час не спілкувався зі спадкодавцем, йому невідомо було про смерть останнього. Про це йому стало відомо лише у червні 2022. Дізнавшись про смерть спадкодавця позивач 21.06.2022 звернувся до приватного нотаріуса Хомин Н.Б. із заявою про прийняття спадщини. Нотаріус відмовив у видачі свідоцтва з огляду на пропуск позивачем строку для її подачі. Представник позивача зазначає, що враховуючи обставини справи, наявності заповіту на користь позивача, як спадкоємця майна, недобросовісну поведінку відповідачів та нотаріуса, а також наведенні позивачем причини, які є об`єктивними та істотними труднощами, вважає, що наявні правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини позивачу [PERSON] . Представник відповідача адвокат Іванів О.Б. подав до суду відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що ознайомившись із доводами позову вважає, що він не підлягає до задоволення, зважаючи на наступне: Звертаючись із позовом представник позивача [PERSON] , який діє в інтересах позивача [PERSON] просить суд визначити йому додатковий строк для подачі заяви нотаріусу про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] у три місяці, з часу набрання рішенням суду законної сили. Відповідно до ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. За змістом ч. 1 ст. 1272 ЦК України 1. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Проте, згідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. В заявленому позові [PERSON] зазначаючи про поважні причини для поновлення строку на прийняття спадщини покликається на дві обставини: 1- [PERSON] не спілкувався зі спадкодавцем, йому невідомо було про смерть останнього. Про це йому стало відомо лише у червні 2022року, і він тільки 21.06.2022року подав заяву про прийняття спадщини. 2-Нотаріус не вчиняв дій щодо повідомлення [PERSON] про відкриття спадщини. В той же час, такі доводи [PERSON] не заслуговують на увагу і не можуть бути підставою для надання йому додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини тобто для задоволення позову. Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» - 24. Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК (435-15). Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом…Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК (435-15), звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщин. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Також згідно правового висновку висловленого Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17 та постанові від\~\~26.06.2019 року\~\~за № 61-38298св18: - Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. В позові представник позивача - адвокат Томин С.В. не навів жодної із причин, які можна вважати поважними і які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для нього на своєчасне звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Покликання на обставини необізнаності про смерть спадкодавця-не заслуговують на увагу. З цього приводу Верховний Суд дав наступний правовий висновок у постанові від 13.12.2018року справа № 459/295/16-ц: - Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Аналогічна правова позиція міститься у постановах Верховного Суду України від 26 вересня 2012 року у справі № 6-85цс12 та від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15. Тому покликання [PERSON] про необізнаність про смерть спадкодавця є безпідставним. Додатково слід зазначити суду, що [PERSON] до часу звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті свого батька [PERSON] , який помер [INFO] не знав про існування брата [PERSON] . Такі обставини йому стали відомі вже через нотаріуса, в часі отримання відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. [PERSON] не підтримував жодних зв`язків із спадкодавцем [PERSON] , не цікавився його життям, здоров`ям, тощо. [PERSON] також не навів суду, яким чином, від кого, коли саме, тощо, йому стало відомо про смерть [PERSON] у червні 2022 року, що ставить під сумнів доброчесність його поведінки. Також і покликання [PERSON] на обставини неповідомлення його нотаріусом про відкриття спадщини не є поважною причиною для задоволення позову. Покликання [PERSON] на правовий висновок Верховного Суду викладений у постанові від 28.10.2019року справа №761/42165/17-ц про необхідність нотаріусом вчинити дії для повідомлення спадкоємця про відкриття спадщини, що також викладено у правовому висновку Верховного Суду в постанові від 06.09.2017року № 6-496цс17 є необгрунтованими, оскільки у зазначених постановах Верховний Суд України висловив правову позицію щодо поважності причин пропуску для прийняття спадщини у зв`язку з необізнаністю спадкоємця про наявність заповіту, а тому фактичні обставини та підстави позову у справі, що є предметом даного розгляду, не є тотожними фактичним обставинам та підставам позовів у справах № № 6-496цс17, №761/42165/17-ц. Такої правової позиції дотримується і Верховний Суд зокрема у своїй постанові від 28.02.2018 року у справі № 710/1397/16-ц Фактично представником позивача не наведено жодних поважних причин пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті спадкодавця [PERSON] , який помер [INFO] . Тому, представник відповідача адвокат Іванів О.Б. просить відмовити в задоволенні зустрічного позову [PERSON] до [PERSON] , Калуської міської ради про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини в повному обсязі. Ухвалою суду від 07.06.2024 відкрито провадження у справі, призначено відкрите підготовче судове засідання в порядку загального позовного провадження. 28.05.2024 представник відповідача адвокат Іванів О.Б. подав до суду відзив на позовну заяву, в якому виклав свої заперечення щодо позову. 11.07.2024 представник відповідача Калуської міської ради подав до суду клопотання в якому вказує, що розгляд справи просить проводити без вповноваженого представника Калуської міської ради, у вирішенні спору по суті покладаються на розсуд суду, та просить винести законне та обґрунтоване рішення. (а.с.21). 29.07.2024 представник відповідача - адвокат Іванів О.Б. подав до суду заяву про те, що підготовче судове засідання провести без його участі та призначити справу до судового розгляду (а.с.23). 29.07.2024 представник позивача - адвокат Томин С.В. подав до суду заяву про проведення підготовчого судового засідання у цивільній справі за позовом [PERSON] до відповідачів про визначення додаткового строку для прийняття спадщини у відсутності позивача та його представника, не заперечують проти закриття підготовчого розгляду та призначення справи до судового розгляду (а.с.24, 25). Ухвалою суду від 29.07.2024 підготовче провадження по справі закрито та призначено справу до судового розгляду по суті. Відповідно до ч. 3 ст. 211ЦПК України\~учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Згідно з ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, про що складено відповідну довідку. Таким чином, виходячи з поданих заяв, судом розглядається справа за наявними доказами у відсутності сторін без фіксування звукозаписувальним технічним засобом В судовому засіданні встановлено, що згідно свідоцтва про народження [PERSON] , батьками вказані [PERSON] та [PERSON] (а.с.11). [INFO] помер батько позивача - [PERSON] . 21.06.2022 позивач звернувся до приватного нотаріуса Хомин Н.Б. із заявою про прийняття спадщини. Нотаріус відмовив у видачі свідоцтва з огляду на пропуск позивачем строку для її подачі. Дослідивши письмові докази в їх сукупності, суд вважає, що позов не підлягає до задоволення, виходячи з наступного. Статтею 2 ЦПК України\~передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч. 1 ст. 13ЦПК України\~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Частиною першою\~статті 15 Цивільного кодексу України\~передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. За змістом частини першої\~статті 16 ЦК України\~кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Статтею 1216 ЦК України\~визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (стаття 1217 ЦК України). Предметом спору у справі, яка переглядається, є визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті\~1220,\~1222,\~1270 ЦК України). Відповідно до частини першої\~статті 1269 ЦК України, частини першої\~статті 1270ЦК України\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (частина перша\~статті 1272 ЦК України). Згідно з частиною третьою\~статті 1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як свідчить тлумачення частини третьої\~статті 1272ЦК України\~до поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини мають відноситися причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця щодо подачі заяви про прийняття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд вирішує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця для вчинення цих дій. Правила частини третьої\~статті 1272ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Такий висновок висловив Верховний Суд України у постанові від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17. З цим висновком погодився Верховний Суд у постанові від 01 квітня 2019 року у справі № 643/3049/16-ц (провадження № 61-39398св18). Вирішуючи по суті спори про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, обов`язковому встановленню підлягають факт смерті фізичної особи і час відкриття спадщини. Зазначений висновок міститься Верховним Судом у постанові від 17 березня 2021 року у справі № 638/17145/17 (провадження № 61-17764св20). Отже, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України тощо. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Такий висновок висловив Верховний Суд України у постанові від 14 вересня 2016 року у справі № 6-1215цс16, Верховний Суд у постановах від 18 січня 2018 року у справі № 198/476/16-ц (провадження № 61-1750св18); від 12 лютого 2018 року у справі № 712/656/15-ц (провадження № 61-2397св18), від 06 червня 2018 року у справі № 592/9058/17-ц (провадження № 61-200св18), від 11 липня 2018 року у справі № 381/4482/16-ц (провадження № 61-12844св18). Правозастосовча практика Верховного Суду у подібних правовідносинах є незмінною та усталеною. Згідно зі ст.81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Як встановлено з матеріалів справи, датою відкриття спадщини після смерті [PERSON] є 16.08.2021 (день смерті особи). Із заявою про прийняття спадщини позивач звернувся більше, ніж через шість місяців після її відкриття. Обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку, визначеного частиною першою\~статті 1270 ЦК України, позивач посилається на те, що він [PERSON] не спілкувався зі спадкодавцем, йому невідомо було про смерть останнього. Про це йому стало відомо лише у червні 2022 року, і він 21.06.2022 року подав заяву про прийняття спадщини. Нотаріус не вчиняв дій щодо повідомлення [PERSON] про відкриття спадщини. Отже, [PERSON] не надав належних доказів на підтвердження обставин, що унеможливили його звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Інших належних та допустимих доказів, які б підтвердили існування в шестимісячний строк з дня смерті спадкодавця об`єктивних обставин, у зв`язку з якими у позивача виникли труднощі для вчинення такої дії, суду не надано. Таким чином, враховуючи наведене, суд із урахуванням вказаних норм матеріального права та релевантної судової практики, на підставі належним чином оцінених доказів, поданих сторонами, з урахуванням встановлених обставин і вимог, приходить до висновку про відсутність підстав для визначення [PERSON] додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки зазначені представником позивача доводи причин пропуску такого строку не є тими безумовними підставами, з якими закон пов`язує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. На підставі викладеного ст.ст.\~16,\~1216,\~1268,\~1269,\~1272,\~1296 ЦК України, ст.ст.\~2,\~13,\~80,\~81 ЦПК України,

Outcome: dismissed