Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-16 00:00:00

У липні 2024 року представник [PERSON] - [PERSON] звернувся до Оболонського районного суду м. Києва із заявою про перегляд заочного рішення Оболонського районного суду м. Києва від 23 травня 2024 року в справі за позовом ТОВ «Укр кредит фінанс» до [PERSON] про стягнення заборгованості за Договором про відкриття кредитної лінії №0764-5994 від 04.08.2021 року. В обґрунтування вимог представник заявника посилався на те, що розгляд справи відбувся без належного повідомлення [PERSON] , останній не був обізнаний про судові засідання і був позбавлений можливості надавати докази, заперечення проти позову. Крім того, у своїй заяві представник аналізує зміст позову, подані докази, вказує про неправомірність стягнення на умовах Анкети-заяви до договору про надання банківських послуг і наданого розрахунку та за відсутності підтвердження факту звернення позичальника про дострокове погашення суми заборгованості за кредитом. У зв`язку з наведеним представник заявника просить скасувати заочне рішення та призначити справу до розгляду в порядку загального позовного провадження. Представник заявника та позивач, в судове засідання не з`явилися, причин неявки до суду не повідомили. У відповідності до ч.1 ст. 287 ЦПК України неявка осіб належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви. Таким чином, з огляду на належне повідомлення сторін та неявку останніх, суд вважає можливим розгляд заяви про перегляд заочного рішення суду за їх відсутності. Відповідно до ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Зі змісту та конструкції даної статті вбачається, що лише за наявності сукупності цих двох умов: «відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи» можливо стверджувати про наявність підстав для скасування заочного рішення. Згідно ст. 128 ЦПК України у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка фізичним особам надсилається за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. За інформацією отриманою судом 17.11.2023 року із Єдиного державного демографічного реєстру [PERSON] зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . Згідно ч.1 ст. 131 ЦПК України у разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться. Таким чином, судова повістка про виклик у судове засідання направлялася [PERSON] за адресою зареєстрованого місця проживання, а також за адресою вказаною останнім для листування ( [ADDRESS] ) зазначеній у заяві про перенесення судового засідання (а.с. 38, 43, 46, 51,). Повідомлення [PERSON] про судові засідання здійснювалися також шляхом направлення SMS повідомлення на номер телефону відповідача зазначений у позовній заяві. При цьому, [PERSON] отримав виклик до суду, про що свідчать його заяви про перенесення судового засідання. Крім того, слід відмітити, що в Україні діє система публікації відомостей про час та місце розгляду справи в мережі Інтернет на сайті "Судова влада" і сторона має усі можливості з отримання інформації про розгляд її справи. Отже, позивач та відповідач має цікавитись ходом справи та результатами окремих судових засідань, використовувати засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Таким чином, судом встановлено, що рішення Оболонського районного суду м. Києва від 23 травня 2024 року було винесено без участі відповідача, оскільки останній не з`явився в судове засідання, ігноруючи виклики до суду та не надаючи підтвердження поважності причини неявки в судове засідання. Заява представника [PERSON] - [PERSON] про перегляд заочного рішення зводиться до здійснення аналізу позовних вимог та доводів позивача, яким була надана оцінка при ухваленні заочного рішення. З огляду на зазначене, заява не містить посилань на належні та допустимі, існуючі на час ухвалення рішення докази, які спростовують попередні, мають істотне значення для правильного вирішення справи і, які могли би бути підставою для безумовного скасування заочного рішення та призначення справи до розгляду в загальному порядку. За таких обставин суд не знаходить підстав для скасування заочного рішення та призначення справи до розгляду в загальному порядку, тому заяву про перегляд заочного рішення слід залишити без задоволення. Відповідно до ч. 4 ст. 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Outcome: dismissed