Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-11 00:00:00

Представник позивача звернулася з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини [PERSON] . Свої вимоги мотивує тим, що [INFO] загинув син позивача - [PERSON] , та після його смерті відкрилася спадщина. В установлений законом строк [PERSON] не звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, оскільки [PERSON] відраховував строк прийняття спадщини з моменту отримання свідоцтва про смерть, сповіщення про смерть сина від [INFO] . Проте, спадщина відкрилася в той момент, коли [PERSON] вважався таким, що зник безвісти. На даний час позивач просить визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , оскільки строк він пропустив з поважних причин. Сторони в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином. Від представника позивача надійшла заява, в якій вона вимоги підтримав та просила проводити розгляд справи без участі сторони позивача. Від відповідачки [PERSON] надійшла заява про розгляд справи у її відсутність, проти позовних вимог заперечує, просить відмовити позивачу в наданні додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Від приватного нотаріуса Степаненко Т.І. надійшла заява про розгляд справи без участі її участі. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню виходячи з наступного. Судом встановлено, що [PERSON] є батьком [PERSON] , що стверджується свідоцтвом про народження № [NUMBER] (а.с.11) 13.06.2023\~року,\~на підставі\~Указу Президента\~України №\~69/2022\~від 24.02.2022\~р.\~«Про загальну\~мобілізацію»,\~ [PERSON] \~призваний у\~Збройні Сили\~України. [PERSON] отримав сповіщення сім`ї № 40/2023 від 11.10.2023 № 2/5750 [INFO] про те, що [PERSON] в районі населеного пункту Донецької області зник безвісти (а.с.23). [PERSON] може бути біологічною матір`ю загиблого військовослужбовця з вірогідністю не менше 99.999%, що стверджується висновком судово-медичної експертизи (а.с.19-22). 05.01.2024 року, [PERSON] отримав сповіщення сім`ї № 34/2024 від [INFO] , що [PERSON] загинув [INFO] поблизу населеного пункту Кліщіївка Донецької області (а.с.17). 08.01.2024 року, [PERSON] захоронений на цвинтарі Степанівської селищної ради в смт Степанівка, що стверджується довідкою від 15.02.2024 р. №08-02-25 (а.с.24). 15.02.2024 року, [PERSON] отримав свідоцтво про смерть [PERSON] 06.06.2024 р. [PERSON] звернувся з заявою про прийняття спадщини до приватного нотаріуса Степаненко Т.І. після смерті [PERSON] та приватний нотаріус Степаненко Т.І. листом від 06.06.2024 р. № 286/01-16 відмовила [PERSON] у прийнятті спадщини та видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропуском строку у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст. 1269, 1270 Цивільного кодексу України) (а.с.7). Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до частини першої статті 1269, частини першої статті 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини Відповідно до статті 1217, 1218 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно статті 1222, 1223 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Спадкоємцями за заповітом можуть бути юридичні особи та інші учасники цивільних відносин (стаття 2 цього Кодексу). Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261 - 1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Позивач відраховував строк звернення з заяво про прийняття спадщини з моменту отримання свідоцтва про смерть та/або отримання сповіщення про смерть сина від [INFO] , так як фактично спадщина відкрилася в той момент, коли [PERSON] вважався таким, що зник безвісти. Отже, [PERSON] в силу необізнаності в даних процесуальних строках у встановлений законом строк не звернувся з заявою про прийняття спадщини. Строк для прийняття спадщини закінчився. Відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України N 7 від 30 травня 2008 р. "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. У разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини спадкоємці звертаються до суду. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини із поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Пленум Верховного Суду України в п. 24 своєї постанови від\~30\~травня\~2008\~року\~№\~7\~Про\~судову\~практику у\~справах\~про\~спадкування роз`яснив, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Судом встановлено, що після смерті [PERSON] була заведена спадкова справа №53/2024 від 02.04.2024 року за заявою матері померлого - [PERSON] (а.с.35-40). За наведених обставин суд вважає, що позивачем строк для прийняття спадщини був пропущений з поважних причин, а тому відповідно до ст. 1272 ЦК України йому необхідно визначити додатковий строк в один місяць, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. На підставі викладеного,

Outcome: approved