Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-22 00:00:00

У липні 2024 року АТ «Акцент-Банк» (далі - А-Банк) звернувся до суду із зазначеною позовною заявою до [PERSON] про стягнення заборгованості. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що 8 листопада 2019 року\~\~до [PERSON] приєднався до Умов та Правил надання банківських послуг в А-Банку з метою отримання банківських послуг та відкриття банківського рахунку. На підставі Анкети-Заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в А-Банку відповідачем ініційовано встановлення кредитного ліміту на його банківський рахунок та отримання платіжної картки, як засобу доступу до зазначеного рахунку. Відповідачу надано кредит у вигляді встановлення кредитного ліміту на рахунок зі сплатою процентів за користування кредитом у розмірі 44.4 % на рік на суму залишку заборгованості за кредитом та видано платіжну картку. Позивач зазначає, що відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана ним анкета-заява про приєднання умов та правил надання банківських послуг у А-Банку з умовами та правилами, які викладені на банківському сайті https://a-bank.com.ua/terms, складає між ними та банком кредитний договір, що підтверджується підписом у заяві. В порушення умов кредитного договору відповідач зобов`язання за вказаним договором не виконував, у зв`язку із чим станом на 9 липня 2024 року у нього утворилась заборгованість у розмірі 32617,58 грн, яка складається з: заборгованості за кредитом у розмірі 17332,74 грн; заборгованості по відсоткам у розмірі 15284,84 грн. Враховуючи наведене, позивач просив суд стягнути з відповідача вищевказану заборгованість та 3028 грн судових\~\~витрат. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 31 липня 2024 року для розгляду зазначеної позовної заяви визначено головуючого суддю Банах-Кокус О.В. Ухвалою Рокитнянського районного суду Київської області від 1 серпня 2024 року відкрито спрощене позовне провадження з повідомлення (викликом) сторін за вищевказаним позовом. Позивач в судове засідання не з`явився, про дату час і місце судового засідання повідомлявся належним чином, причини неявки суду невідомі. Однак матеріали справи містять клопотання представника позивача про розгляд справи у його відсутність, в якому зазначив, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі та проти ухвалення заочного рішення не заперечує. Відповідач в судове засідання не з`явилася, про дату час і місце судового засідання повідомлялася належним чином, на підставі пункту 3 частини восьмої\~статті 128 ЦПК України, що підтверджується конвертами, які повернулися на адресу суду з відміткою «Адресат відсутній за вказаною адресою», про поважність причин неявки суду не повідомив. Також відповідач повідомлявся про виклик до суду через оголошення на сторінці суду про виклик особи зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого не відоме. Крім того, у встановлений судом строк, не скористався своїм правом на подання відзиву, тому відповідно до частини восьмої\~статті 178 ЦПК України\~суд вирішує справу за наявними матеріалами. Частиною першою\~статті 280 ЦПК України\~визначено, що суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Виходячи з цього, враховуючи, що позивач не заперечує проти ухвалення заочного рішення, суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів. Згідно із частиною другою\~статті 247 ЦПК України\~фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Отже, оскільки сторони в судове засідання не з`явились, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Оцінивши кожен наявний у матеріалах справи доказ на предмет його належності, допустимості, достовірності, а усі докази в сукупності та взаємозв`язку - на предмет їх достатності, суд встановив відповідні обставини, які вказують на характер кредитних правовідносин між сторонами, врегламентованих відповідними цивільно-правовими нормами, які підлягають застосуванню. Відповідно до\~статті 4 ЦПК України\~кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Одним із принципів цивільного судочинства є диспозитивність, який полягає у тому, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявленою нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (статті 13 ЦПК України). Статтею 12 ЦПК України\~передбачено, що учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом та кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Відповідно до\~статті 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Сторони є вільними в укладанні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (стаття 627 ЦК України). За своєю правовою природою договір є правочином. Водночас, договір є й основною підставою виникнення цивільних прав та обов`язків (\~стаття 11 ЦК України). Судом встановлено, що 8 листопада 2019 року між Акціонерним товариством «Акцент-банк» та [PERSON] \~\~ був укладений кредитний договір № б/н шляхом заповнення та підписанням анкети-заяви про приєднання до умов і правил надання банківських послуг, відповідно до якої відповідач згоден з умовами та правилами надання банківських послуг і тарифами, правилами користування основними умовами обслуговування і кредитування, розташованими в рекламному буклеті які складають між ним і банком договір про надання банківських послуг, що підтверджується копією анкети-заяви, паспортом споживчого кредитування за програмою «Кредитна картка», витягом з Умов та Правил надання банківських послуг та тарифами. Також, згідно анкети-заяви, [PERSON] , шляхом її підписання, підтвердив те, що ознайомився з Умовами кредитування, відомості про сукупну вартість кредиту йому роз`яснені і зрозумілі, рекламний буклет з тарифами, правилами користування, основними умовами обслуговування і кредитування ним отримані. Частиною 2\~статті 638 ЦК України\~передбачено, що договір укладається шляхом пропозиції (оферти) однієї сторони укласти договір і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною, тому акцентуючи пропозицію Банку Відповідач підписом у Заяві про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг визнає та погоджується на запропоновані Банком умови користування послугами Банку. За змістом\~статті 634 цього Кодексу\~договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Судом встановлено, що АТ «Акцент-Банк» відкрив рахунок № [NUMBER] та надав відповідачу на підставі вказаного договору кредитну картку: № [NUMBER] - строком дії 08/26 (а.с. 14). З довідки за лімітами кредитної карти клієнта [PERSON] (а.с. 15), вбачається, що старт карткового рахунку відбувся 08 листопада 2019 року та 8.11.2019 - встановлено кредитний ліміт 15000,00 грн, 21.12.2020 - збільшено кредитний ліміт 22000,00 грн, 22.09.2021 - зменшено кредитний ліміт 19400,00 грн, 15.10.2021- зменшено кредитний ліміт 18860,00 грн, 29.08.2023 - зменшено кредитний ліміт - 17332,74 грн, 23.02.2024 - збільшено кредитний ліміт 17400,00 грн. Відповідно до\~статті 1054 ЦК України, за кредитним договором кредитодавець зобов`язується надати грошові кошти позичальнику в розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити відсотки. За частиною другою\~статті 1050 ЦК України, якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами, то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до\~статті 1048 цього Кодексу. Згідно із\~статтею 1048 ЦК України\~позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Відповідно до п.п. 2.1.1.2.2 - 2.1.1.2.4 Умов та правил надання банківських послуг, на підставі яких клієнт дає свою згоду, що кредитний ліміт встановлюється за рішенням банку, клієнт дає право банку в будь-який момент змінювати /зменшити або збільшити/ кредитний ліміт. Підписання даного договору є прямою і безумовною згодою позичальника щодо прийняття будь-якого розміру кредитного ліміту, встановленого банком. Власник картрахунку зобов`язаний слідкувати за витратами коштів в межах платіжного ліміту з метою запобігання виникнення Овердрафту, згідно п. 2.1.1.5.7 Договору. Згідно із п. 2.1.1.5.5 Умов та правил надання банківських послуг, позичальник зобов`язується\~\~погашати заборгованість за кредитом, відсотками за його використання, за перевитрати\~\~платіжного ліміту, а також оплачувати комісії на умовах, передбачених цим договором. Згідно із п. 2.1.1.2.24 Умов та правил надання банківських послуг, при порушенні клієнтом строків платежів за будь-яким з грошових зобов`язань, передбачених цим договором, більше ніж на 30 днів клієнт зобов`язаний сплатити банку штраф, розмір якого встановлено тарифами. Штраф нараховується на окремому рахунку і підлягає сплаті в зазначені банком терміни. З наданого позивачем розрахунку (а.с. 5-6) вбачається, що заборгованість за договором станом на 9 липня 2024 року становить 32617,58 грн. та складається із: заборгованості за кредитом 17332,74 грн та заборгованості по відсоткам 15284,84 грн, що також підтверджується наданою випискою по картковому рахунку [PERSON] (а.с. 9-13). Відповідно до\~статті 610 ЦК України\~ порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання. Згідно із частиною першою\~статті 612 ЦК України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Судом встановлено, що відповідач з умовами договору був ознайомлений, підписав анкету-заяву і отримав кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок, однак умови договору порушив. Випискою по рахунку позичальника від 9 липня 2024 року підтверджено відкриття рахунку, встановлення кредитного ліміту та використання відповідачем кредитних коштів, нарахування процентів, внесення платежів на погашення боргу, останній платіж здійснений 27 січня 2022 року в сумі 2000,00 грн. Суд вважає, що згідно\~статті 611 ЦК України\~підлягають до задоволення вимоги позивача про стягнення коштів, оскільки відповідачем були порушені умови зобов`язання, обумовлені договором. Згідно вимог\~статті 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може\~\~ґрунтуватися на припущеннях. Згідно із практикою Європейського суду з прав людини за своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і відповідно - правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає. Відповідач відзив з відповідними доказами із запереченнями проти позову та в спростування доводів позивача до суду не подав. Даючи оцінку встановленим обставинам та доказам наданим позивачем, суд приходить до висновку, про стягнення з відповідача на користь позивача заборгованості в розмірі 32617,58 грн. Таким чином, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими, доведеними належними та допустимими доказами, а відтак вбачаються підстави для задоволення позову. Відповідно до правил статті 141 ЦПК України, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати, а тому з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору в розмірі 3 028,00 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved