Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-11 00:00:00

[PERSON] , діючи в інтересах АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» 22.02.2020 року звернулася до суду з позовною заявою, в якій просила суд стягнути з [PERSON] на користь Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» вартість спожитої, але не облікованої електроенергії в сумі 43\~081, 73 грн.; стягнути з [PERSON] на користь Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» витрати по сплаті судового збору в сумі 2\~270, 00 грн. Пред`явлені вимоги мотивовано тим, що [PERSON] є споживачем АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» за адресою: [ADDRESS] . 20.02.2020 року за вищевказаною адресою представниками ОСР було проведено перевірку дотримання споживачами ПРРЕЕ, в результаті чого було виявлено порушення п.п. 7 п.8.4.2. ПРРЕЕ, а саме: «Самовільне підключення електроустановок без наявності відповідних договорів про постачання електроенергії до електричної мережі, що не є власністю АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі». Самовільне підключення виконано шляхом підключення від магістральних мереж багатоповерхового будинку до квартири відкрито. Для виявлення місця підключення був використаний сигналізатор прихованої проводки «Дятел Е 121». Порушення продемонстровано споживачу». Факт порушення зафіксовано актом про порушення № 128499 від 20.02.2020 року, який підписаний представниками ОСР. Другий примірник акту, в якому зазначена дата та час засідання комісії з розгляду акту про порушення, вручено споживачу особисто. Жодних зауважень до акту споживачем внесено не було. Відповідно до протоколу №588 від 21.02.2020 року засідання комісії по розгляду акту про порушення №128499 від 20.02.2020 року, споживач порушив Правила роздрібного ринку електричної енергії, у зв`язку з чим прийнято рішення провести нарахування згідно глави 8.4 ПРРЕЕ за формулою № 8. Вартість спожитої, але не облікованої електроенергії становить 43 081, 73 грн. У зв`язку з чим представник позивача, діючи від імені та в інтересах АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі», вимушена звернутися до суду з даним позовом. Рішенням Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 11 листопада 2020 року, ухваленим при заочному розгляді, позов Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» до [PERSON] про стягнення вартості необлікованої електричної енергії, внаслідок порушення Правил користування електричною енергією для населення задоволено (а.с. 29-32). 08.06.2023 року [PERSON] звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення суду від 11 листопада 2022 року. Ухвалою суду від 07.07.2023 року за заявою [PERSON] заочне рішення суду від 11 листопада 2022 року скасовано, а справу призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження із проведенням підготовчого судового засідання (а.с. 50-52). Ухвалою суду від 12.07.2024 року закрито підготовче провадження по справі з призначенням її до судового розгляду по суті (а.с. 101-102). Представник позивача в судове засідання не з`явилась, надала суду заяву, в якій просила справу розглянути за її відсутності, позовні вимоги підтримала в повному обсязі. Відповідач та його представник в судове засідання не з`явилися, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце розгляду справи. Причини неявки суду невідомі. Відповідно до правової позиції Верховного Суду, яка викладена у постанові від 29.04.2020 у справі № 348/1116/16-ц, «якщо сторони чи їх представники не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, він може, не відкладаючи розгляду справи, вирішити спір по суті. Відкладення розгляду справи є правом суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні сторін чи представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні без їх участі за умови їх належного повідомлення про час і місце розгляду справи». Суд вважає за необхідне звернути увагу на те, що застосовуючи положення ч.4 ст. 10 Цивільного процесуального кодексу України, ст.17 Закону України\~«Про виконання\~рішень та\~застосування практики\~Європейського суду\~з прав\~людини» при розгляді справи, ч.1 ст.6\~Конвенції про\~захист прав\~людини і\~основоположних свобод передбачає, що право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (п.35 рішення від 07.07.1989р. Європейського суду з прав людини у справі «ЮніонЕліментаріяСандерс проти Іспанії» (AlimentariaSandersS.A.v.Spain). Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Відповідно до правової позиції Європейського суду з прав людини, викладеної в п.п.66-69 рішення у справі «Смірнова проти України» від 08 листопада 2005 року, «…сторони зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами, виявляти повагу до інших учасників процесу та суду, вживати заходів до всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин справи протягом розумного строку. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст.6 Конвенції…» Враховуючи, що відповідач та його представник в установленому законом порядку були повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, але до суду не з`явилися та про причини своєї неявки не повідомили, суд розцінює це як намір умисного затягування розгляду справи та явного зловживання своїми процесуальними правами. Оцінюючи характер процесу, обраний позивачем спосіб захисту, категорію та складність справи, предмет спору, суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, та вважає за необхідне вирішити спір по суті, не відкладаючи розгляду справи. Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази щодо їх належності, допустимості, достовірності та достатності, надавши їм оцінку в сукупності, дійшов до наступного висновку. Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України,\~статтями 24-27 Закону України «Про електроенергетику», Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення Правил користування електричною енергією; Правил користування електричною енергією затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562, Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг від 14 березня 2018 року №312 (далі ПРРЕЕ). Відповідно до\~ст. 714 ЦК України\~за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору постачання енергетичними та іншими ресурсами. АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» є оператором системи розподілу електричної енергії споживачу. Судом встановлено, що [PERSON] є споживачем послуг, що надаються АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» за адресою: [ADDRESS] . Відповідач [PERSON] з 30.01.2012 року значиться зареєстрованим за вказаною адресою, що підтверджується довідкою №2599 від 26.02.2024 року, виданою Виконавчим комітетом Саксаганської районної у місті ради (а.с. 13). Відповідно до абз. 20 п.п. 5.5.5 п. 5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії (далі - ПРРЕЕ) (в редакції на час виникнення правовідносин), споживач електричної енергії зобов`язаний не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. Відповідно до п. 8.2.5 ПРРЕЕ (в редакції на час виникнення правовідносин), у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил. 20 лютого 2020 року працівниками АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» за адресою: [ADDRESS] проведено перевірку дотримання споживачем ПРРЕЕ у результаті якої було виявлено порушення п.п. 7 п.8.4.2. ПРРЕЕ, а саме: «самовільне підключення електроустановок без наявності відповідних договорів про постачання електроенергії до електричної мережі, що не є власністю АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі». Самовільне підключення виконано шляхом підключення від магістральних мереж багатоповерхового будинку до квартири відкрито. Для виявлення місця підключення був використаний сигналізатор прихованої проводки «Дятел Е 121». Порушення продемонстровано споживачу». За фактом виявленого порушення складено акт №128499 від 20 лютого 2020 року в присутності [PERSON] (а.с.4). [PERSON] повідомлено, що 10 березня 2020 року відбудеться засідання комісії з розгляду акта про порушення. Відповідно до протоколу №588 від 21 лютого 2020 року засідання комісії по розгляду акта про порушення №128499 від 20 лютого 2020 року прийнято рішення провести нарахування вартості спожитої, але не облікованої електроенергії за період з 20 лютого 2019 року по 20 лютого 2020 року (день виявлення порушення) на загальну суму 43 081 грн. 73 коп., на підставі п.8.4 ПРРЕЕ за формулою №8 (а.с.6). На засіданні комісії споживач [PERSON] був присутнім, про що свідчить його особистий підпис. Відповідно до абз. 4 п.п. 5.5.5 п. 5.5 ПРРЕЕ (в редакції на час виникнення правовідносин) споживач електричної енергії зобов`язаний здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору. Згідно п.п. 8.2.4 ПРРЕЕ (в редакції на час виникнення правовідносин) у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу. Відповідно до п.п. 8.2.5. п. 8.2 ПРРЕЕ (в редакції на час виникнення правовідносин) у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача. У разі відмови споживача або представника споживача підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо він підписаний уповноваженим представником оператора системи та двома незаінтересованими особами (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення їх осіб. Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням. Викладені в акті обставини суд вважає такими, що знайшли своє підтвердження в ході судового розгляду доказами, а сам акт вважає допустимим доказом порушення ПРРЕЕ та надає підстави для стягнення збитків, завданих без обліковим використанням електричної енергії, оскільки складений він належним чином, підписаний трьома представниками АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» відповідно до абзацу 9 п.8.2.5 ПРРЕЕ, тобто є дійсним. Акт про порушення та процедура його складання не містять таких порушень, які спростовували б його дійсність, достовірність та законність, в акті про порушення міститься достатньо необхідних даних для встановлення суті правопорушення та визначення обсягу завданих збитків. До того ж акт підписаний [PERSON] , як споживачем без будь-яких зауважень чи заперечень щодо його змісту чи зафіксованих в ньому фактів. На адресу відповідача була направлена претензія про сплату заборгованості вартості необлікованої електричної енергії, однак дана претензія була проігнорована. Згідно положень\~ст.611 ЦК Українив разі порушення зобов`язань настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Відповідно до\~ст.611 ЦК Українив разі порушення зобов`язань настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Як встановлено ч.1 ст.77 Закону України «Про ринок електричної енергії», учасники ринку, в тому числі споживачі, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Аналогічні положення містяться і в ст.ст.26, 27 Закону України «Про електроенергетику». Згідно п.4 ч.2 ст.77 Закону України «Про ринок електричної енергії», правопорушенням на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Як передбачено пп.11 п.5.2.1 ПРРЕЕ (в редакції на час виникнення правовідносин), електропостачальник має право на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача, іншого електропостачальника, власника мереж, оператора малої системи розподілу, оператора системи, постачальника послуг комерційного обліку. З огляду на викладене, суд приходить до переконання, що встановлені судом обставини, підтверджені належними та допустимими доказами, поза розумним сумнівом доводять факт допущення [PERSON] порушення ПРРЕЕ, за що передбачена відповідальність. Перевіряючи розрахунок збитків, наданий позивачем, суд погоджується з обчисленим позивачем розміром відшкодування збитків в межах з\~20 лютого 2019 року по 20 лютого 2020 року (день виявлення порушення), які розраховано на підставі акту про порушення №128499 від 20 лютого 2020 року з використанням формули №8 ПРРЕЕ, відповідно до протоколу №588 від 11.02.2020 року засідання комісії по розгляду акта про порушення №128499 від 20 лютого 2020 року, за якою визначено величину розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії 47,52 кВт/год. З урахуванням тарифів, що діяли в період розрахунку, обсяг та вартість не облікованої електроенергії складає 43 081 грн. 73 коп. (а.с.7). Враховуючи правильність наданого позивачем розрахунку та відсутність доказів в його спростування з боку відповідача, суд приходить до висновку про його обґрунтованість та належність як доказу. Як вбачається з матеріалів справи, предметом спору є стягнення збитків, які завдані АТ «ДТЕК Дніпровські Електромережі» в результаті споживання не облікованої електроенергії, що визначає специфіку спору, оскільки відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ за своєю правовою природою є відшкодування позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю. За загальним принципом цивільного права, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування (ч. 1 ст. 22, ст. 611, ч. 1 ст. 623 ЦК України). Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування збитків, потрібна наявність повного складу цивільного правопорушення, як-то: протиправна поведінка, дія чи бездіяльність особи; шкідливий результат такої поведінки (збитки); причинний зв`язок між протиправною поведінкою та збитками; вина правопорушника. Таким чином, заподіяння шкоди може породити цивільно-правове зобов`язання, де потерпілий виступає як кредитор, та доводить розмір збитків (ч.2 ст.623 ЦК України), а заподіювач шкоди як боржник. При цьому, зобов`язання у зв`язку із завданням шкоди виникає за наявності трьох умов (крім наявності підстави виникнення - завдання шкоди), з яких дві мають об`єктивний характер і одна - суб`єктивний. У сукупності вони складають «генеральний делікт» за формулою: хто завдав іншому шкоди, зобов`язаний її відшкодувати. Загальне положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди визначено у ст.1166 ЦК України. Майнова шкода у розумінні ч.1 ст.1166 ЦК України це зменшення майнової сфери потерпілого внаслідок пошкодження чи знищення його майна або внаслідок порушення його особистих немайнових прав. Знищення або пошкодження предметів матеріального світу спричиняє майнову шкоду, грошове вираженні якої називається збитками. Шкода в деліктних зобов`язаннях не тільки є обов`язковою умовою відповідальності, а й виступає як її міра. Обов`язковою підставою деліктної відповідальності є протиправність поведінки заподіювача шкоди. Необхідною умовою відповідальності за завдання шкоди, є причинний зв`язок між дією (бездіяльністю) заподіювача шкоди і майновою або моральною шкодою, що виникла у потерпілої особи. Із цього випливає, що відповідальність за наслідками, які настали, можлива лише тоді, коли вони були закономірним результатом вчиненого особою діяння. Дія або бездіяльність, що є однією з умов виникнення цього результату, але не пов`язані з ним внутрішнім необхідним зв`язком, є лише мотивом, але не причиною наслідків, які настали. Разом із тим, у правовідносинах із відшкодування шкоди діє презумпція заподіювача шкоди, що означає, що не позивач доводить вину відповідача, а відповідач доводить відсутність своєї вини у завданні шкоди, що визначено ч.2 ст.1166 ЦК України. Відповідно до ст.12,81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень. Враховуючи доведеність в ході судового розгляду завдання збитків АТ «ДТЕК Дніпровські Електромережі» саме [PERSON] , як споживачем послуг за адресою: [ADDRESS] , допущення ним порушення ПРРЕЕ, що призвело до їх спричинення та визначає наявність деліктних зобов`язань, в яких вина відповідача є доведеною, обґрунтованість наданого позивачем розрахунку, суд вважає наявними підстави для покладення на нього відповідальності за відшкодування збитків, спричинених АТ «ДТЕК Дніпровські Електромережі» в розмірі 43 081 грн. 73 коп.\~На підставі вищенаведеного, суд приходить до висновку про необхідність задоволення позовних вимог в повному обсязі. Відповідно до\~ч.\~1,\~2\~ст.\~141\~ЦПК України,\~судовий збір\~покладається на\~сторони пропорційно\~розміру задоволених\~позовних вимог. Інші\~судові витрати,\~пов`язані з\~розглядом справи,\~покладаються у разі задоволення позову - на відповідача. Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, згідно ст.141 ЦПК України, суд вважає за необхідне стягнути з [PERSON] на користь Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» в рахунок відшкодування документально підтверджених витрат по сплаті судового збору у розмірі 2270 грн. 00 коп. (а.с. 1). На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved