Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-18 00:00:00

[PERSON] звернулася 05.06.2024 року до Бориславського міського суду Львівської області з позовом до [PERSON] про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що рішенням Бориславського міського суду Львівської області від 05.04.2023 року визнано\~ [PERSON] батьком\~ [PERSON] ,\~ [INFO] .Рішенням Бориславського міського суду Львівської області від 03.11.2023 року стягнуто з\~ [PERSON] \~аліменти\~на користь\~ [PERSON] на\~утримання сина\~ [PERSON] ,\~ [INFO] ,\~в\~розмірі\~\~частки від\~усіх видів\~заробітку (доходу)\~щомісячно,\~але не\~менше 50\~відсотків прожиткового\~мінімуму для\~дитини відповідного\~віку,\~починаючи з\~дати подання\~позовної заяви\~до суду\~(02.06.2023)\~до досягнення\~дитиною повноліття. Однак, відповідач не сплачує належним чином аліменти, в зв`язку з чим, станом на 01.04.2024р. утворилась заборгованість в сумі 26 820 грн., що підтверджується розрахунком заборгованості по аліментах від 08.11.2023 року, виданим Бориславським ВДВС у Дрогобицькому районі Львівської області ЗМУ МЮ. Відповідно до розрахунку, сума неустойки (пені) за період з червня 2023 року по 31 березня 2024 року становить 44816,22 грн., Проте, оскільки ч.1 ст.196 СК України обмежено розмір стягнення неустойки (пені) до розмірі не більше 100 % заборгованості по аліментам, просить стягнути з відповідача неустойку в сумі 26\~820 грн. Ухвалою Бориславського міського суду Львівської області від 17.06.2024р. відкрито провадження у справі з призначенням розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Сторонам надано строк для подання заяв по суті спору. Відповідач відзив на позов не подав, будь-яких заяв або клопотань від відповідача до суду не надходило. Відповідно до наявних в матеріалах справи відомостей, відповідач отримав копію ухвали про відкриття провадження у справі разом з копією позову та додатками до нього, 14.08.2024 року. Судовий розгляд справи здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження на підставі наявних у суду матеріалів, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані у справі докази в їх сукупності, суд приходить до наступного висновку. Судом встановлено, що відповідно до рішення Бориславського міського суду Львівської області від 03.11.2023 року стягнуто з\~ [PERSON] \~аліменти на користь [PERSON] на утримання сина\~ [PERSON] , [INFO] , в\~розмірі\~\~частки від усіх видів заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дати подання позовної заяви до суду (02.06.2023) до досягнення дитиною повноліття. Відповідно до розрахунку заборгованості по аліментах виданим Бориславським ВДВС у Дрогобицькому районі Львівської області ЗМУ МЮ від 01.04.2024 року, [PERSON] має заборгованість по аліментам в сумі 26 820 грн. З проведеного позивачем розрахунку, з яким суд погоджується, сума неустойки (пені) по аліментам, яка підлягає стягненню з відповідача, складає 26 820 грн. Разом з тим, згідно із статтею 196\~СК України у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. Згідно із роз`ясненнями викладеними у пункті 22 постанови Пленуму Верховного Суду України № 3 від 15.05.2006 року «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», передбачена ст.\~196\~СК відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів. Відповідно до статті 549\~ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Верховний Суд України у своїй постанові від 16 березня 2016 року по справі № 6-300цс16, та в постанові від 25.04.2018 року по справі №572/1762/15-ц Верховний Суд зазначає, що неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що заборгованість зі сплати аліментів у відповідача виникла саме з його вини, оскільки будь-яких доказів в підтвердження поважності несплати аліментів відповідачем суду не представлено. Враховуючи викладене, суд стягує з відповідача на користь позивача неустойку за прострочення сплати аліментів в розмірі 26 820 грн. Крім того, у відповідності зі ст.141 ЦПК України підлягає стягненню з відповідача на користь держави судовий збір в розмірі 1211,20 грн.

Outcome: approved