Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-15 00:00:00

06.08.2024 р. [PERSON] , в особі представника [PERSON] , звернулася до суду з первісним позовом, в якому просить визнати за нею в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , право власності на частини однокімнатної квартири, загальною площею 36,2 кв.м., житловою площею 19,4 кв.м., яка розташована за адресою: [ADDRESS] ; частини автомобіля марки KIA PIO 1399, 2010 року випуску, № двиг. [NUMBER] , № куз. [NUMBER] ; частини автомобіля марки ЗАЗ DAEWOO Т13110, 2003 року випуску, № куз. [NUMBER] . В обґрунтування позову зазначає, що вона, яка є рідною племінницею померлого [PERSON] , з [PERSON] , який є рідним братом померлого, є спадкоємцями за законом після смерті [PERSON] . 08.12.2022 року позивачка подала до Куп?янської державної нотаріальної контори Харківської області, обов`язки державного нотаріуса якої виконує державний нотаріус Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори Козєєва С.М., заяву про прийняття спадщини. Нотаріальною конторою була відкрита спадкова справа №148/2022. Крім позивачки спадщину прийняв рідний брат спадкодавця [PERSON] , подавши до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Згідно з інформаційною довідкою з Державного реєстру прав власності на нерухоме майно, сформованою станом на 05.08.2024 року, [PERSON] та [PERSON] є співвласниками однокімнатної квартири за адресою: [ADDRESS] , загальною площею 36,2 кв.м., житловою площею 19,4 кв.м. Демченко 3оя Борисівна була дружиною [PERSON] , померла [INFO] , на момент її смерті вона та її чоловік проживали та були зареєстровані в даній квартирі. Позивачу відомо, що [PERSON] за життя заповіт не складала, дітей в неї не було, її батьки померли до її смерті. Отже єдиним її спадкоємцем першої черги був її чоловік [PERSON] , який на час відкриття спадщини після смерті своєї дружини постійно проживав разом з нею, відповідно спадщину після її смерті прийняв. Проте за життя право власності на спадкове майно після смерті своєї дружини не оформив, свідоцтво про право на спадщину не отримав, що не позбавляє його права на спадщину. Отже після смерті [PERSON] відкрилась спадщина, яка складається з вищевказаної квартири та двох транспортних засобів. Спадщину після його смерті прийняли його племінниця, яка є позивачем та рідний брат, відповідач - [PERSON] , оскільки у встановлений законом шестимісячний строк подали до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини. 15 грудня 2023 року позивач звернулася до нотаріуса щодо видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, яке залишилося після смерті [PERSON] та постановою державного нотаріуса Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори Козєєвою С.М., в порядку виконання обов`язків державного нотаріуса Куп`янської державної нотаріальної контори Харківської області, від 15 грудня 2023 року позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, яке залишилось після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , у зв`язку з відсутністю документів, які підтверджують, що батько позивача, [PERSON] , є рідним братом спадкодавця [PERSON] та, відповідно, що спадкодавець є рідним дядьком позивача, та з вказаної постанови вбачається, що крім заяв позивача та відповідача інших заяв про прийняття спадщини до нотаріальної контори не надходило, згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру № 70847655 від 08.12.2022 року спадкодавець заповітів не залишав, спадкових договорів не укладав. Рішенням Червонозаводського районного суду м. Харкова від 03.04.2024 року по справі № 646/153/24 встановлено юридичний факт, що [PERSON] є рідною племінницею [PERSON] , який народився [INFO] у с. Калинове Куп?янського району Харківської області та помер [INFO] у м. Куп?янську Куп?янського району Харківської області. 29 липня 2024 року позивач знову звернулася до нотаріуса щодо видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, яке належало [PERSON] , померлому [INFO] , постановою державного нотаріуса позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно у зв`язку з відсутністю документів, які б підтверджували право власності спадкодавця на дане майно. Ухвалою судді від 12.08.2024 р. позовна заява залишена без руху та надано час позивачу для усунення недоліків. Ухвалою судді від 15.08.2024 р. позовна заява прийнята до розгляду за правилам загального позовного провадження, по справі призначено підготовче судове засідання, витребувано з Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори в порядку виконання обов`язків державного нотаріуса Куп`янської державної нотаріальної контори Харківської області спадкову справу № 148/2022 після смерті [PERSON] , померлого [INFO] та [PERSON] , яка померла [INFO] . 23.08.2024 р. відповідачем [PERSON] подано заяву про визнання позову та зустрічний позов, згідно якого просить визнати за ним право власності в порядку спадкування на частини однокімнатної квартири, загальною площею 36,2 кв.м., житловою площею 19,4 кв.м., яка розташована за адресою: [ADDRESS] ; частини автомобіля марки KIA PIO 1399, 2010 року випуску, № двиг. [NUMBER] , № куз. [NUMBER] ; частини автомобіля марки ЗАЗ DAEWOO Т13110, 2003 року випуску, № куз. [NUMBER] . Ухвалою суду від 28.08.2024 р. зустрічний позов прийнято до розгляду спільно з первісним, об`єднано зустрічний позов з первісним в одне провадження та відкладено підготовче судове засідання на 16.09.2024 року на 15.00 год. 11.09.2024 р. до суду надійшла заява від [PERSON] , згідно якої сторона позивача за первісним позовом не заперечує щодо задоволенні вимог за зустрічним позов. У судове засідання, призначене на 16.09.2024 р., позивач та його представник за первісним позовом (відповідач за зустрічним позовом) та відповідач за первісним позовом (позивач за зустрічним позовом) не з`явилися, про причини неявки до суду не повідомили, матеріали справи містять їх заяви про підтримання вимог первісного та зустрічного позову та про розгляд справи за їх відсутності. У зв`язку з неявкою в підготовче судове засідання всіх учасників справи, суд розглядає справу у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Згідно ч.ч. 3, 4 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. Дослідивши матеріали справи та надані суду докази, суд дійшов наступних висновків. Статтею 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Під час судового розгляду судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть, серії [NUMBER] , виданим повторно15.02.2023 року Чугуївським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Чугуївському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції. (а.с.14). Відповідно до свідоцтва про народження [PERSON] серії [NUMBER] , виданого 21.09.1962 року Кіндрашівською сільською радою Куп?янського району Харківської області, батьками є [PERSON] та [PERSON] (а.с.16). Позивач неодноразово змінювала прізвище, згідно довідки № 138-342, виданої 03.09.2008 року Відділом реєстрації актів цивільного стану по Куп?янському району Куп?янського міськрайонного управління юстиції, після реєстрації 15 серпня 1981 року шлюбу між [PERSON] та [PERSON] позивач змінила прізвище з « [PERSON] » на « [PERSON] » ( а.с.17). 29 липня 1986 року шлюб між [PERSON] і [PERSON] було розірвано та позивач залишила прізвище « [PERSON] », що підтверджується свідоцтвом про розірвання шлюбу серії [NUMBER] , виданим 28.11.2006 року відділом реєстрації актів цивільного стану Первомайського міського управління юстиції Луганської області ( а.с.18). Згідно свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] , виданого 26.08.1987 року відділом РАЦС Куп?янського виконкому Харківської області, [PERSON] і [PERSON] уклали шлюб та позивачу присвоєно прізвище « [PERSON] » ( а.с.19). [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим 29.11.2006 року відділом реєстрації актів цивільного стану по місту Куп?янськ Куп?янського міськрайонного управління юстиції Харківської області ( а.с.20). Згідно свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] , виданого 06.10.1993 року відділом ЗАГС Куп?янського міському Харківської області, [PERSON] і [PERSON] уклали шлюб та позивачу присвоєно прізвище « [PERSON] » ( а.с.21). [PERSON] , батько позивачки та рідний брат померлого [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть, серії [NUMBER] , виданим 21.12.1992 року Кіндрашівською сільською радою Куп`янського району Харківської області (а.с.15). 08.12.2022 року [PERSON] подала до Куп?янської державної нотаріальної контори Харківської області, обов`язки державного нотаріуса якої виконує державний нотаріус Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори Козєєва С.М., заяву про прийняття спадщини ( а.с.24). Крім позивача спадщину прийняв рідний брат спадкодавця [PERSON] , подавши до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Згідно з інформаційною довідкою з Державного реєстру прав власності на нерухоме майно, сформованою станом на 05.08.2024 року, [PERSON] та [PERSON] є співвласниками однокімнатної квартири за адресою: [ADDRESS] , загальною площею 36,2 кв.м., житловою площею 19,4 кв.м.( а.с.25). [PERSON] була дружиною [PERSON] , померла [INFO] , на момент її смерті вона та її чоловік проживали та були зареєстровані у вказаній квартирі, що підтверджується листом адміністратора Центру надання адміністративних послуг апарату виконавчого комітету Куп?янської міської ради Харківської області № 652 від 22.02.2024 року (а.с.26) Відповідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру № 78213717 від 03.09.2024 від імені [PERSON] відсутні відомості про заповіт. Згідно з ч. 3 ст. 1296 ЦК України, відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Згідно з частиною третьою статті 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу (шести місяців з дня відкриття спадщини), він не заявив про відмову від неї. Крім того, відповідно до довідки № 31/20-4754 Регіонального сервісного центру Головного Сервісного центру МВС в Харківській області від 26.12.2023 року за [PERSON] зареєстровані транспортні засоби: KIA PIO 1399, 2010 року випуску, № двиг. [NUMBER] , № куз. [NUMBER] ; автомобіль марки ЗАЗ DAEWOO Т13110, 2003 року випуску, № куз. [NUMBER] (а.с.24). [PERSON] та [PERSON] є спадкоємцями за законом після смерті [PERSON] та у встановлений законом строк звернулися до нотаріуса з заявами про прийняття спадщини, однак постановою державного нотаріуса Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори Козєєвою С.М., в порядку виконання обов`язків державного нотаріуса Куп?янської державної нотаріальної контори Харківської області, від 15 грудня 2023 року їм було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, яке залишилось після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , у зв?язку з відсутністю документів, які підтверджують, що батько позивача, [PERSON] , є рідним братом спадкодавця [PERSON] та, відповідно, що спадкодавець є рідним дядьком позивача ( а.с.27-28). Згідно рішення Червонозаводського районного суду м.Харкова від 03.04.2024 року встановлено факт родинних відносин, а саме: [PERSON] є рідною племінницею померлого [PERSON] , та є його спадкоємицею на підставі п. 3 ст. 1266 Цивільного кодексу України у зв`язку з тим, що її батько, рідний брат спадкодавця, [PERSON] , помер до відкриття спадщини (а.с. 28-36). Відповідно до постанови державного нотаріуса Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори Козєєвою С.М., в порядку виконання обов`язків державного нотаріуса Куп?янської державної нотаріальної контори Харківської області, від 29 липня 2024 року повторно відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно у зв`язку з відсутністю документів, які б підтверджували право власності спадкодавця на дане майно. Нотаріусом роз`яснено, що у разі відсутності у спадкоємця необхідних для видачі свідоцтва про право на спадщину документів питання визнання права власності на спадкове майно вирішується в судовому порядку ( а.с.39) Зазначені обставини перешкоджають позивачці та відповідачу належним чином оформити спадщину на спадкове майно, в порядку спадкування за заповітом. За приписами ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Згідно ст. 392 ЦК України передбачено, що власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Зі змісту цієї статті вбачається, що право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності, тобто, передумовою для застосування статті 392 ЦК України є відсутність іншого, окрім судового, шляху для відновлення порушеного права. Відтак, визнання права в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадщини у нотаріальному порядку, у зв`язку з чим виникає цивільно-правовій спір. Відповідно до роз`яснень, викладених у п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов?язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно ч. 1 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи. Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно з ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинились внаслідок його смерті. Відповідно до ч.1 ст. 1262 ЦК України, у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. Статтею 1266 ЦК України передбачено правила спадкування за правом представлення, згідно якої, зокрема, племінники спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (сестрі, братові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно та інше майно, щодо якого здійснюється державна реєстрація, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачою йому свідоцтва про право на спадщину на таке майно, який, відповідно до вимог ст. 68 Закону України «Про нотаріат», при видачі свідоцтва про право на спадщину за законом перевіряє факт смерті спадкодавця, час і місце відкриття спадщини, наявність підстав для закликання до спадкоємства за законом осіб, які подали заяву про видачу свідоцтва та склад спадкового майна. У пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" роз`яснено, що при розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Згідно з ч.\~1\~ст.\~13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. У відповідності до ч. 1 ст. 82 ЦПК України, обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Оскільки таке становище має місце по даній справі, суд вважає встановленими обставини, викладені позивачем в позовній заяві на обґрунтування своїх вимог. Стаття 49 ЦПК України визначає право відповідача визнати позов. Відповідно до статті 206 ЦПК України відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Як роз`яснив Пленум ВСУ у постанові від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при\~розгляді справ у суді першої інстанції», у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланнями на визнання позову сторонами без з`ясування і дослідження інших обставин справи. Відповідно до частини третьої статті 200 ЦПК за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Суд, дослідивши заяву відповідача за первісним позовом [PERSON] а також заяву відповідача за зустрічним позовом [PERSON] про визнання ними позовів, вважає, що вони не суперечать закону та не порушують права, свободи чи інтереси інших осіб, тому наявні законні підстави для їх прийняття та задоволення первісного та зустрічних позовів. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи те, що сторонами по справі не заявлялось вимог про відшкодування судових витрат, клопотань про відшкодування витрат до закінчення судових дебатів до суду не надходило, суд не може вийти за межі заявлених вимог, а тому питання розподілу судових витрат судом не вирішується. Також суд вважає за необхідне роз`яснити учасникам справи положення ч.ч. 4, 5 ст. 268 ЦПК України, що у разі неявки всіх учасників справи в судове засідання, яким завершується розгляд справи, суд підписує рішення без його проголошення. Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Outcome: approved