Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-18 00:00:00

Представник позивача заступник керівника Кременчуцької окружної прокуратури Полтавської області Хатьонка В.В. звернувся до суду із позовною заявою, відповідно до вимог якої просить суд ухвалити рішення, яким з [PERSON] ( [ADDRESS] ) на користь Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області (ЄДРПОУ 24388300, пл. Перемоги, 2 м. Кременчук, Полтавська область, 39600) шкоду, заподіяну вчиненням адміністративного правопорушення, у розмірі 286 597,19 грн.; стягнути з відповідача на користь Полтавської обласної прокуратури (м. Полтава, вул. 1100-річчя Полтави, 7, р/р UA118201720343130001000006160, банк ДКСУ м. Київ МФО 820172, код ЄДРПОУ 02910060) судовий збір в сумі 4298, 95 грн. В обґрунтування позовних вимог позивач вказує, що постановою Крюківського районного суду міста Кременчука від 03.04.2024, яка набрала законної сили 16.04.2024, визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП України, [PERSON] . Внаслідок вчинення адміністративного правопорушення [PERSON] здійснив вилов риби, а саме судак в кількості 1шт., лящ в кількості 5 шт., плітка в кількості 46 шт., плоскирка в кількості 2 шт., карась сріблястий в кількості 3 шт., річковий рак в кількості 4 шт., загальною вагою 8 кг. Відповідно до протоколу №012228 про адміністративне порушення від 09.03.2024, а також згідно Такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд внаслідок незаконного добування чи знищення об`єктів тваринного світу, пошкодження або знищення їх жител та споруд, місць перебування і розмноження, затвердженої постановою КМУ від 10 травня 2022 року № 575,сума завданої шкоди внаслідок вчинення адміністративного правопорушення становить 286 597,19 грн. Таким чином, відповідач вчинив адміністративне правопорушення та внаслідок його вчинення заподіяв шкоду навколишньому природного середовищу, яка залишається невідшкодованою. Адміністративне правопорушення вчинено відповідачем в адміністративних межах міста Кременчука, тобто в межах території Кременчуцької міської територіальної громади Кременчуцького району Полтавської області. Таким чином, завдана шкода підлягає стягненню до бюджету Кременчуцької міської територіальної громади, а тому, зважаючи на норми Закону України «Про місцеве самоврядування», уповноваженим суб`єктом у спірних правовідносинах є Кременчуцька міська рада Кременчуцького району Полтавської області, на користь якої необхідно стягнути шкоду, заподіяну вчиненням адміністративного правопорушення, у розмірі 286 597,19 грн. Ухвалою Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 06.09.2024 відкрито провадження та призначено підготовче засідання, вирішено цивільну справу проводити в порядку загального позовного провадження. Ухвалою Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 19.09.2024 закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті. Представник позивача прокурор Лісовий В.В. в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце повідомлений належним чином, надіслав до суду заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, проти заочного рішення не заперечує. В судове засідання відповідач [PERSON] не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином про причини не явки суду не повідомив. На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причини або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. За таких обставин суд вважає за можливе розглянути справу без участі сторін на підставі письмових матеріалів справи, оскільки відповідач був повідомлений належним чином про дату, час та місце слухання справи, він не повідомляв суд про причини неявки, ним не подано відзив, представник позивача не заперечує проти ухвалення заочного рішення. Дослідивши матеріали справи, докази надані сторонами по справі, суд дійшов наступних висновків. Відповідно до ст. 263 ЦПК України рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим. Обґрунтованим є рішення ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі мають рівні права щодо надання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд сприяє всебічному і повному з`ясуванню обставин справи. Судом встановлено, що постановою Крюківського районного суду міста Кременчука від 03.04.2024, яка набрала законної сили 16.04.2024, визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП України [PERSON] . Згідно постанови за адресою: [ADDRESS] , 09.03.2024 за слів працівників поліції був затриманий гр.. [PERSON] о 00 год. 36 хв. Прибувши на місце події було встановлено, що гр.. [PERSON] ловив рибу заборонним знаряддям лову сіткою лісковою в кількості 1 шт., яку встановлював в забрід в гумовому комбінезоні зеленого кольору та виловив рибу: судак 1 шт., лящ 5 шт., плітка 46 шт., плоскирка 2 шт., карась сріблястий 3 шт., річковий рак 4 шт., загальною вагою 8 кг. Вказаними діями гр.. [PERSON] грубо порушив ст. 63 ЗУ «Про тваринний світ», розділ ІV п. 1 пп. 1 Правил любительського рибальства, ч. 4 ст. 85 КУпАП. Відповідно до протоколу №012228 про адміністративне порушення від 09.03.2024, а також згідно Такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд внаслідок незаконного добування чи знищення об`єктів тваринного світу, пошкодження або знищення їх жител та споруд, місць перебування і розмноження, затвердженої постановою КМУ від 10 травня 2022 року № 575, сума завданої шкоди внаслідок вчинення адміністративного правопорушення становить 286 597,19 грн. Згідно листа Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Полтавській області від 24.06.2024 № 1-6-9/1276-24 вбачається, що 01.05.2024 на адресу [PERSON] направлено претензію з вимогою добровільної сплати завданих збитків, але вказана претензія залишена поза увагою. З урахуванням цього наявні всі підстави для стягнення в рамках цивільного судочинства з [PERSON] спричинених його незаконними діями збитків на суму 286597,19 грн. Відповідно до ч. 3 ст. 56 ЦПК України, у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Як встановлено ст. 13 Конституції України, ст. 324 ЦК України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Згідно із ст. 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Відповідно до ст. 5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовуванні в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси. Положеннями п. п. «а», «б» абз. 1 ст. 40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено, що використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог: раціонального і економного використання природних ресурсів на основі широкого застосування новітніх технологій; здійснення заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню природних ресурсів, негативному впливу на стан навколишнього природного середовища. Стаття 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» надає повноваження посадовим особам органів рибоохорони, зокрема, визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками, подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Згідно із ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» - шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення, такої діяльності. Відповідно до ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України. Пунктом 6.3 «Правил любительського та спортивного рибальства», затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15.02.1999, застосування заходів адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних осіб від відшкодування у повному обсязі збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення цих Правил рибальства. Відповідно до ст. 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини. Таким чином, судом при вирішенні справи про адміністративне правопорушення встановлено винуватість [PERSON] в тому, що він порушив правила рибальства. Розмір збитків, заподіяних рибному господарству або іншій особі внаслідок такого порушення постановою суду не встановлено, питання про їх стягнення під час розгляду матеріалів про адміністративне правопорушення судом не вирішувалося. Враховуючи вищевикладене, доведеність вини [PERSON] у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, позовні вимоги про відшкодування матеріальної шкоди заподіяної рибному господарству України в розмірі 286597,19 грн. є обґрунтованими та такими що підлягають задоволенню в повному обсязі. Згідно із ч. 1 та ч. 6 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, тому з відповідача на користь Полтавської обласної прокуратури підлягає стягненню судовий збір в розмірі 4298,95 грн. На підставі вище викладеного та

Outcome: approved