Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-22 00:00:00

10 серпня 2023 року [PERSON] звернулась в суд з позовом до Київської міської ради, третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Леонтьєва Н.Й. про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Свої вимоги мотивує тим, що [INFO] помер [PERSON] . Вона є племінницею [PERSON] та єдиним спадкоємцем після його смерті. Про смерть свого дядька вона дізналась лише у лютому 2022 року. Через запровадження в Україні карантину з 12 березня 2020 року у зв`язку з Ковід-19 було зупинено рух громадського транспорту, обмежено пересування громадян, прийом громадян державними нотаріальними конторами та приватними нотаріусами, що вплинуло на пропуск нею шестимісячного строку звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті її дядька. У період з 24 лютого 2022 року жодна державна та приватна установа, транспорти не працювали у зв`язку із ракетними обстрілами російської федерації, у зв`язку з чим затягнулось встановлення причини смерті дядька та розшуку його тіла, а також отримання свідоцтва про смерть. Вона звернулась із відповідною заявою до РАЦС для отримання свідоцтва про смерть [PERSON] , проте її повідомили про те, що в державному реєстрі смерті немає відомостей про смерть [PERSON] , а є факт смерті [PERSON] . У зв`язку з цим, вона написала заяву про внесення змін до актового запису про смерть № 287/21.12-87. Київський відділ державної реєстрації смерті ЦМУ МЮ (м. Київ) за зверненням [PERSON] направив на адресу Київської міської клінічної лікарні судово-медичної експертизи Судово-медичного моргу № 1 лист про зміну прізвища з « [PERSON] » на « [PERSON] » для внесення змін до державного реєстру смерті. У зв`язку з невірним зазначенням прізвища її дядька в довідки про причини смерті, вона не могла вчасно звернутись до нотаріальної контори для прийняття спадщини та отримання сіх належних документів. Після отримання витягу про державну реєстрацію смерті [PERSON] , вона звернулась до приватного нотаріуса КМНО Леонтьєвої Н.Й. для видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] 24 липня 2023 року приватним нотаріусом КМНО Леонтьєвою Н.Й. було відмовлено [PERSON] у вчиненні нотаріальної дії, а саме у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого [PERSON] , оскільки вона пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини та не подала документи на квартиру [ADDRESS] . Просить суд ухвалити рішення, яким визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] у три місяці з для набрання рішенням суду законної сили. Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 21 серпня 2023 року відкрито загальне позовне провадження у справі. Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 23 листопада 2023 року закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду по суті. Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 23 листопада 2023 року вирішено питання про витребування доказів у справі. Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 23 листопада 2023 року вирішено питання про витребування доказів у справі. Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 19 лютого 2024 року вирішено питання про витребування доказів у справі. Позивач у судовому засіданні підтримала заявлені вимоги та відповідь на відзив (а.с. 44-46), просила задовольнити позов у повному обсязі. Зазначила, що вона не могла своєчасно звернутися з заявою до нотаріальної контори з об`єктивних причин, а саме у зв`язку з тим, що в Україні були запровадженні карантинні заходи у зв`язку з COVID-19, не вірно зазначене прізвище дядька, а також запровадження воєнного стану в Україні. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином (а.с. 163). У матеріалах справи міститься відзив на позовну заяву представника відповідача, з якого вбачається, що вона просить відмовити в задоволенні позову (а.с. 37-40). Зазначено, що [PERSON] помер [INFO] , про що складено актовий запис 14 вересня 2020 року № 14995. Спадкове майно складається зокрема з квартири [ADDRESS] , квартири [ADDRESS] та 1/2 частини квартири [ADDRESS] . Позивач є племінницею померлого [PERSON] . [PERSON] пропустила встановлений законом местимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини у зв`язку з необізнаністю про смерть спадкодавця. Таким чином, причина пропуску встановленого терміну не є поважною. Просить розглядати справу у відсутність представника відповідача. Третя особа у судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином (а.с. 162). У матеріалах справи міститься заява третьої особи, в якій вона просить розглядати справу у її відсутність (а.с. 92). Заслухавши пояснення позивача, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується актовим записом від 14 вересня 2020 року № 14995 (а.с. 76). Позивач [PERSON] є племінницею померлого. З позову вбачається, що [PERSON] є єдиною спадкоємицею після смерті [PERSON] . У останнього була рідна сестра (мати [PERSON] ) - [PERSON] , яка померла [INFO] (а.с. 17). [PERSON] на праві власності належало наступне нерухоме майно: квартира [ADDRESS] , квартира [ADDRESS] та 1/2 частини квартири [ADDRESS] , що підтверджується відповіддю на запит КП КМР «Київське міське бюро технічної інвентаризації» від 15 червня 2023 року (а.с. 18). З заявою про прийняття спадщини позивач звернулась до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Леонтьєвої Н.Й. 20 липня 2023 року. Постановою приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Леонтьєвої Н.Й. від 24 липня 2023 року позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру [ADDRESS] після смерті [PERSON] у зв`язку з пропуском визначеного законом шестимісячного строку для прийняття спадщини (а.с. 24). Позивач у судовому засіданні зазначила, що про смерть свого дядька вона дізналась лише у лютому 2022 року. Через запровадження в Україні карантину з 12 березня 2020 року у зв`язку з Ковід-19 було зупинено рух громадського транспорту, обмежено пересування громадян, прийом громадян державними нотаріальними конторами та приватними нотаріусами, що вплинуло на пропуск нею шестимісячного строку звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті її дядька. У період з 24 лютого 2022 року жодна державна та приватна установа, транспорти не працювали у зв`язку із ракетними обстрілами російської федерації, у зв`язку з чим затягнулось встановлення причини смерті дядька та розшуку його тіла, а також отримання свідоцтва про смерть. Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Спадкова справа до майна померлого [INFO] [PERSON] заведена 10 грудня 2020 року. Позивач пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини, а тому не в змозі отримати свідоцтво про право на спадщину після смерті свого дядька. Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як на причину пропуску зазначеного строку позивач посилається на те, що про смерть свого дядька вона дізналась лише у лютому 2022 року. Пунктом 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини, суд повинен враховувати, що такі причини визначаються у кожному конкретному випадку, з огляду на обставини кожної конкретної справи. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Суд не може визнати поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Рішення обґрунтовується лише тими доказами, які одержані у визначеному законом порядку та досліджені в тому судовому засіданні, в якому ухвалюється рішення. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Встановлюючи наявність або відсутність фактів, якими обґрунтовані вимоги чи заперечення, визнаючи одні та відхиляючи інші докази, суд повинен мотивувати свої дії та враховувати, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. У постанові від 11 листопада 2020 року у справі № 750/262/20 Верховний Суд дійшов висновку, що неспілкування позивача зі спадкодавцем внаслідок неприязних відносини між ними, а також необізнаність спадкоємця про факт смерті батька не є об`єктивними та непереборними труднощами, з якими закон пов`язує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. Саме по собі незнання про смерть спадкодавця без установлення інших об`єктивних, непереборних, істотних труднощів на вчинення дій щодо прийняття спадщини не свідчить про поважність пропуску зазначеного строку. Таким чином, необізнаність про смерть спадкодавця не є поважною причиною для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 27 червня 2024 року у справі № 545/480/21. Таким чином, необізнаність позивача про смерть спадкодавця не є поважною причиною пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини в розумінні закону. Суд також вважає, що не є підставою для поновлення цього строку, посилання позивача на карантинні обмеження, які запроваджувались через пандемію COVID-19, а також введення на території України воєнного стану, оскільки це не є істотними труднощами для звернення із заявою про прийняття спадщини. Така заява могла бути направлена поштою нотаріусу або до органів місцевого самоврядування, що протягом встановленого законом строку позивач не здійснила. Крім того, основною підставою для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини позивач визначає те, що вона не знала про смерть спадкодавця, яка настала [INFO] , проте суд надав належну оцінку цій підставі у сукупності з іншими обставинами, на які посилалась позивач. Стороною позивача не надано належних та безспірних доказів, що вона не могла звернутись до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини з причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами на вчинення цих дій. Суд вважає, що причини пропуску позивачем строку є неповажними та необґрунтованою є вимога про визначення їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Крім того, судом встановлено, що рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 05 квітня 2023 року визнано спадщину, що відкрилась після смерті [PERSON] , яка складається з квартири [ADDRESS] , а також квартири [ADDRESS] , відумерлою та передано її територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради. З огляду на наведене, у задоволенні позову слід відмовити.

Outcome: dismissed