Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-10 00:00:00

позивач звернувся до суду із даним позовом, в якому просить cтягнути з [PERSON] на користь Калуської міської ради заборгованість по сплаті орендної плати у розмірі 41 919,50 грн. та стягнути з відповідача судовий збір в розмірі 2 422.4 грн. Позов мотивує тим, що згідно інформації Головного управління ДПС в Івано-Франківській області від 26.04.2023 встановлено, що [PERSON] , код ЄДРПОУ [NUMBER] , допустив податковий борг по орендній платі за землю. Сума податкового боргу становить 145 тис. грн. Калуською окружною прокуратурою скеровано запит №09.52-67-1418ВИХ-24 від 18.06.2024 в Калуську міську раду з метою встановлення інформації щодо даної заборгованості. Листом від 10.07.2024 №3767/02-32/04 Калуська міська рада, повідомила, що в [PERSON] дійсно виник борг зі сплати орендної плати за землю в сумі 41 919, 94 грн. Борг, вказаний в листі Головного управління ДПС в Івано-Франківській області від 26.04.2023 в сумі 145 000,00 грн. був частково погашений орендарем шляхом внесення оплати за договором оренди в 2023 році. Станом на 28.05.2024 непогашена сума заборгованості становить 41 919, 94 грн. Рішенням Калуської міської ради від 25.06.2020 № 3265 [PERSON] надано в оренду земельну ділянку (кадастровий номер 2610400000:34:017:0036 площею 0,1524 га за адресою: [ADDRESS] , для будівництва та обслуговування будівель торгівлі (код КВЦПЗ 03.07.). 14.08.2020 між Калуською міською радою та [PERSON] укладено договір оренди. Відповідно до умов договору, орендар прийняв у строкове платне користування земельну ділянку для будівництва та обслуговування будівель торгівлі (код КВЦПЗ 03.07.) з кадастровим номером 2610400000:34:017:0036, яка розташована у межах населеного пункту за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до п. 2 договору в оренду передається земельна ділянка площею 0,1524 га. Відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру речових прав на нерухоме майно 29.05.2024 на вказану земельну ділянку оформлено право власності, а отже, Договір оренди припинив свою дію 28.05.2024. Кошти зі сплати орендної плати за вказаним договором востаннє надходили в 2023 році. Як констатовано Калуською міською радою, заборгованість за договором оренди землі за вказаною земельною ділянкою виникла за період з 01.01.2024 по 28.05.2024 (дата переходу земельної ділянки у приватну власність). Таким чином, за період з 01.01.2024 по 28.05.2024 заборгованість [PERSON] по сплаті орендної плати за землю складає 41 919, 50 грн., що є порушенням істотних умов договору. Калуською окружною прокуратурою 18.06.2024 скеровано до Калуської міської ради листа № 09.52-67-1418вих-24 щодо вжиття заходів по стягненню заборгованих [PERSON] коштів по орендній платі за земельну ділянку площею 0,1524 га за адресою: [ADDRESS] (кадастровий номер 2610400000:34:017:0036), для будівництва та обслуговування будівель торгівлі (код КВЦПЗ 03.07). Калуською міською радою 10.07.2024 листом 3767/02-32/04 поінформовано окружну прокуратуру з приводу наявної заборгованості по сплаті [PERSON] орендної плати за земельну ділянку площею 0,1524 га за адресою: Івано-Франківська область, м. Калуш, в районі вулиці Івано-Франківська (кадастровий номер Документ сформований в системі «Електронний суд» 13.08.2024 10 2610400000:34:017:0036), для будівництва та обслуговування будівель торгівлі (код КВЦПЗ 03.07). Одночасно міська рада повідомила, що не вживала заходів, спрямованих на стягнення заборгованості за договором оренди землі. Таким чином, органом місцевого самоврядування фактично протягом терміну укладення договору не вжито заходів до стягнення орендної плати при наявності заборгованості понад 6 місяців. Прокурор Чічак Л.М. в судому засіданні подала заяву, згідно якої вимоги позовної заяви підтримала повністю, просила його задовольнити в повному обсязі, не заперечила проти заочного розгляду справи. Відповідач в судове засідання не з`явився з невідомих для суду причин, відзиву на позов не подала, хоча про час та місце розгляду справи повідомлявся у передбаченому законом порядку, в тому числі, шляхом розміщення оголошення про виклик на офіційному вебсайті судової влади України (а.с. 78). З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи. Згідно з ч. 8\~ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Відповідно до ст. 280 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про\~дату, час і місце судового засідання, і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Враховуючи, що відповідач, хоча і був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явився, причин неявки не повідомив, відзиву на позов не подавав, позивач не заперечує проти заочного розгляду справи, тому протокольною формою ухвали суд постановив провести заочний розгляд даної справи та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку. Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 3 ЦК України загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, свобода договору. За змістом ч. 1 ст. 627 ЦК України відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Згідно зі ст. 628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Статтею 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином (стаття 599 ЦК України). Судом встановлено, що рішенням Калуської міської ради від 25.06.2020 № 3265 [PERSON] надано в оренду земельну ділянку (кадастровий номер 2610400000:34:017:0036 площею 0,1524 га за адресою: Івано-Франківська область, м. Калуш, в районі вулиці Івано-Франківська, для будівництва та обслуговування будівель торгівлі (код КВЦПЗ 03.07.) (відповідно до Витягу з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іншого речового права - право оренди земельної ділянки, номер запису 37884940 від 20.08.2020, номер інформаційної довідки 388039050) (а.с. 14-16). 14.08.2020 між Калуською міською радою та [PERSON] укладено договір оренди (а.с. 43-46). Відповідно до умов договору, орендар прийняв у строкове платне користування земельну ділянку для будівництва та обслуговування будівель торгівлі (код КВЦПЗ 03.07.) з кадастровим номером 2610400000:34:017:0036, яка розташована у межах населеного пункту за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до п. 2 договору в оренду передається земельна ділянка площею 0,1524 га. Пунктом 4 визначено, що нормативно-грошова оцінка земельної ділянки з кадастровим номером 2610400000:34:017:0036 на дату укладання Договору становить 1 640 385 грн. 29 коп. Відповідно до п. 35 Договору цей Договір набирає чинності після підписання сторонами. Згідно з пунктом 8 Договору орендна плата вноситься Орендарем у грошовій формі у розмірі 90 057 грн. 30 ком. (дев`яносто тисяч п`ятдесят сім грн. 30 коп.) в рік, що становить 5,490009% від нормативної грошової оцінки земель. Обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється з урахуванням індексів інфляції, визначених законодавством (п. 9 Договору оренди). Орендна плата вноситься щомісячно протягом 30 календарних днів, наступних за останнім календарним днем звітного періоду в розмірі 1/12 річної суми, обчисленої відповідно до витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 19.06.2020 р. № 618, рішень Калуської міської ради від 14.07.2014 року № 2577 «Про нормативну грошову оцінку земель міста Калуша» та від 21.06.2018 року № 1634 «Про встановлення ставок земельного податку та орендної плати на території міста Калуша». 10.02.2022 сторонами укладено Додаткову угоду до договору оренди землі, номер запису про інше речове право:37884940 від 20 серпня 2020 року (а.с. 53-54). Пунктом 1 визначено, що відповідно до рішення Калуської міської ради від 24.06.2021 №623 (п`ятнадцята сесія восьмого демократичного скликання) уклали додаткову угоду до договору оренди земельної ділянки кадастровий номер 2610400000:34:017:0036 (код КВЦПЗ 03.07) для будівництва та обслуговування будівель торгівлі, яка знаходиться в м. Калуш, в районі вулиці Івано-Франківська, про внесення наступних змін: 1.2. Пункт 4 Договору викласти в наступній редакції: з 01.01.2022 нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить 2 641 198 грн. 98 коп. 1.3 Пункт 8. Договору викласти в наступній редакції: орендна плата нараховується і вноситься Орендарем в грошовій безготівковій формі в розмірі 145 002 грн. 05 коп. (сто сорок п`ять тисяч дві грн. 05 коп. 5,490009% нормативної грошової оцінки грошової ділянки) в рік. П. 1.4 Пункт 10 Договору викласти в наступній редакції: Орендна плата вноситься згідно вимог Податкового кодексу України та відповідно до витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 10.02.2022 року №5301 та рішень Калуської міської ради від 24.06.2021 року №623 «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Калуша» та від 21.06.2018 року № 1634 «Про встановлення ставок земельного податку та орендної плати на території міста Калуша». П. 2 У відповідності до частини 3 статті 631 Цивільного кодексу України, умови даного правочину застосовуються до правовідносин, що виникли між сторонами з 01 січня 2022 року. Відповідно до ст. 2 Закону України «Про оренду землі» відносини, пов`язані з орендою землі, регулюються Земельним кодексом України, Цивільним кодексом України, цим Законом, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до них, а також договором оренди землі. За договором найму (оренди) земельної ділянки наймодавець зобов`язується передати наймачеві земельну ділянку на встановлений договором строк у володіння та користування за плату. Земельна ділянка може передаватись у найм разом з насадженнями, будівлями, спорудами, водоймами, які знаходяться на ній, або без них (ст. 792 Цивільного кодексу України). Відповідно до ст. 1 Закону України «Про оренду землі» оренда землі - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для проведення підприємницької та інших видів діяльності. Статтею 13 Закону України «Про оренду землі» передбачено, що договір оренди землі - це договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства. Статтею 93 Земельного кодексу України передбачено, що право оренди земельної ділянки - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для провадження підприємницької та іншої діяльності. Відносини, пов`язані з орендою землі, регулюються законом. Згідно із ст. 526 Цивільного кодексу України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу. Відповідно до ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Відповідно до ст. 629 Цивільного кодексу України, договір є обов`язковим для виконання сторонами. Відповідно до статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Статтею 288.1. Податкового кодексу України передбачено, що підставою для нарахування орендної плати за земельну ділянку є договір оренди такої земельної ділянки. \Абзац перший пункту 288.1 статті 288 із змінами, внесеними згідно із Законом № 71-VIII від 28.12.2014; в редакції Закону № 909-VIII від 24.12.2015\. Платником орендної плати є орендар земельної ділянки (ст. 288.2. ПК України). Розмір та умови внесення орендної плати встановлюються у договорі оренди між орендодавцем (власником) і орендарем (ст. 288.4. ПК України). Згідно вимог ст.ст. 285.1, 285.2 Податкового кодексу України, базовим податковим (звітним) періодом для плати за землю є календарний рік. Базовий податковий (звітний) рік починається 1 січня і закінчується 31 грудня того ж року (для новостворених підприємств та організацій, а також у зв`язку із набуттям права власності та/або користування на нові земельні ділянки може бути меншим 12 місяців). Ст. 287.3 Податкового кодексу України передбачено, що податкове зобов`язання щодо плати за землю, визначене у податковій декларації на поточний рік, сплачується рівними частками власниками та землекористувачами земельних ділянок за місцезнаходженням земельної ділянки за податковий період, який дорівнює календарному місяцю, щомісяця протягом 30 календарних днів, що настають за останнім календарним днем податкового (звітного) місяця. Ст. 287.4. цього кодексу передбачає, що податкове зобов`язання з плати за землю, визначене у податковій декларації, у тому числі за нововідведені земельні ділянки, сплачується власниками та землекористувачами земельних ділянок за місцезнаходженням земельної ділянки за податковий період, який дорівнює календарному місяцю, щомісяця протягом 30 календарних днів, що настають за останнім календарним днем податкового (звітного) місяця. Відповідно до ст. 288.7. Податковий період, порядок обчислення орендної плати, строк сплати та порядок її зарахування до бюджетів застосовується відповідно до вимог статей 285-287. Відповідно до інформації з Єдиного реєстру речових прав на нерухоме майно 29.05.2024 зареєстровано право власності на земельну ділянку з кадастровим номером 2610400000:34:017:0036 (а.с. 49-51). Відповідно до ч. 30 Договору дія Договору припиняється у разі придбання орендарем земельної ділянки у власність. Відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру речових прав на нерухоме майно 29.05.2024 на вказану земельну ділянку оформлено право власності, а отже, Договір оренди припинив свою дію 28.05.2024. Кошти зі сплати орендної плати за вказаним договором востаннє надходили в 2023 році. Як констатовано Калуською міською радою, заборгованість за договором оренди землі за вказаною земельною ділянкою виникла за період з 01.01.2024 по 28.05.2024 (дата переходу земельної ділянки у приватну власність). Згідно розрахунку, проведеного Калуською міською радою встановлено, що [PERSON] з 14.08.2020 по 28.05.2024 нараховано 508 098,42 грн. орендної плати. За вказаний період часу підприємством сплачено орендної плати в сумі 466 178,92 грн. (відповідно розрахунку суми боргу, проведеної управлінням земельних відносин Калуської міської ради, який додається до позовної заяви). Таким чином борг [PERSON] по сплаті орендної плати виникає з 2024 року та станом на 28.05.2024 становить 41 919,50 грн. (а.с. 42). Відповідно до інформації з Єдиного реєстру речових прав на нерухоме майно (номер інформаційної довідки 388039050) на земельній ділянці 2610400000:34:017:0036 на праві приватної власності знаходиться об`єкт незавершеного будівництва - незавершений будівництвом магазин готовність 5% (номер відомостей про речове право 51931749), власник [PERSON] , РНОКПП [NUMBER] (а.с. 49-51). Окрім того, відповідно до інформації з Єдиного реєстру речових прав на нерухоме майно (номер інформаційної довідки 388039050) 19.10.2022 між [PERSON] (орендар за даним договором оренди) та [PERSON] було укладено договір суборенди на дану земельну ділянку (номер запису про речове право 48207236). Так, однією з істотних умов договору оренди є орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, способу та умов розрахунків, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату (ст. 15 Закону України «Про оренду землі»). Відповідно до ст. 21 Закону України «Про оренду землі» орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою згідно з договором оренди землі. Розмір, умови і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди (крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до Податкового кодексу України). Згідно ст. 96 Земельного кодексу України землекористувачі зобов`язані, зокрема, своєчасно сплачувати земельний податок або орендну плату. Згідно зі ст. 24 Закону України «Про оренду землі» орендодавець має право вимагати від орендаря, зокрема, своєчасного внесення орендної плати. Таким чином, відповідачем за даним позовом повинен бути саме [PERSON] , оскільки земельна ділянка передана на праві оренди саме [PERSON] . Відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осібпідприємців та громадських формувань, [PERSON] 13.12.2019 припинив підприємницьку діяльність фізичної особи-підприємця та на даний момент виступає у правовідносинах як фізична особа (а.с. 52). Крім того, відповідно до вимог ст. ст. 288.7, 287.3 Податкового кодексу України зобов`язання щодо плати за землю, визначене у податковій декларації на поточний рік, сплачується рівними частками власниками та землекористувачами земельних ділянок за місцезнаходженням земельної ділянки Отже, отримувачем коштів від сплати за користування землею є місцевий бюджет. Встановлено, що [PERSON] умови договору оренди не виконував, за період з 14.08.2021 по 28.05.2024 допустив заборгованість по сплаті орендної плати, що свідчить про систематичну несплату орендної плати, у зв`язку з чим до місцевого бюджету не надійшла значна сума коштів в сумі 41 919, 50 грн., що в свою чергу унеможливлює належне забезпечення подальшого соціальноекономічного розвитку міської ради та перешкоджає виконанню покладених на орган місцевого самоврядування завдань, тим самим порушуються інтереси держави у бюджетній та земельній сферах. Щодо пред`явлення позову прокурором в інтересах держави суд зазначає, що представництво інтересів держави в суді є конституційною функцією органів прокуратури, а подача позову єдиним можливим заходом реагування, направленим на реальне поновлення порушених прав та інтересів держави. Згідно рішення Конституційного Суду України від 08.04.1999 у справі №1-1/99 за конституційним поданням Вищого арбітражного суду України та Генеральної прокуратури України щодо офіційного тлумачення положень ст. 2 Арбітражного процесуального кодексу України прокурор, звертаючись до суду, самостійно визначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Відповідно до п. п. 3, 4, 5 рішення Конституційного Суду України від 08.04.1999 державні інтереси закріплюються як нормами Конституції України, так і нормами інших правових актів, в їх основі завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на гарантування її економічної безпеки, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо; інтереси держави можуть збігатись повністю, частково або не збігатись зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій, господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Із врахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави. Порушення інтересів держави у даному випадку полягають у систематичному ненадходженні до місцевого бюджету коштів за використання земельної ділянки, так і у невжитті належних та достатніх заходів по стягненню заборгованості по орендній платі за землю із боку орендодавця Калуської міської ради. Звернення прокурора до суду із вказаним позовом обумовлено встановленням факту невиконання істотних умов договору оренди землі [PERSON] в частині систематичної несплати орендної плати за земельну ділянку комунальної власності будівництва та обслуговування будівель торгівлі, яка знаходиться межах населеного пункту за адресою: [ADDRESS] , загальною площею 0,1524 га. Поняття «орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах», означає орган, на який державою покладено обов`язок щодо здійснення конкретної діяльності у відповідних правовідносинах, спрямованих на захист інтересів держави. Таким органом відповідно до ст.ст. 6, 7, 13, 143 Конституції України може бути орган державної влади чи орган місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади. Підставність звернення органами прокуратури до суду в інтересах органів місцевого самоврядування обґрунтована в постановах Верховного суду у справах № 916/2403/16 від 15.05.2018, № 910/4345/18 від 05.11.2018, № 910/11919/18 від 17.10.2018, № 921/8/18 від 19.12.2018. Згідно з ч. 3 ст. 53 ЦПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї норми є поняття «інтерес держави». Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств. Таким чином, «інтереси держави» охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному конкретному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація «інтересів держави», особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно (аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 25.04.2018 зі справи № 806/1000/17). В контексті правовідносин у даній справі, інтереси держави полягають не тільки у захисті прав державних органів влади чи тих, які відносяться до їх компетенції, а також захист прав та свобод місцевого самоврядування, яке не носить загальнодержавного характеру, але направлене на виконання функцій держави на конкретній території та реалізуються у визначеному законом порядку та способі, який відноситься до їх відання. Органи місцевого самоврядування є рівними за статусом носіями державної влади, як і державні органи. Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного суду України від 08.02.2019 у справі № 915/20/18. Таким чином, Калуська міська рада є отримувачем коштів у вигляді орендної плати, тобто саме тим органом, який уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, а тому прокурор обґрунтовано звернувся з позовом до суду саме в інтересах міської ради, оскільки порушені безпосередньо інтереси територіальної громади. Додатково слід зазначити, що в постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2019 у справі № 587/430/16-ц викладено позицію щодо підстав представництва прокурором інтересів держави в суді. Зокрема, у випадку, коли держава вступає у цивільні правовідносини, вона має цивільну правоздатність нарівні з іншими їх учасниками. Держава набуває і здійснює цивільні права й обов`язки через відповідні органи, які діють у межах їхньої компетенції. Отже, поведінка органів, через які діє держава, розглядається як поведінка держави у відповідних, зокрема у цивільних, правовідносинах. Тому у відносинах, в які вступає держава, органи, через які вона діє, не мають власних прав і обов`язків, а наділені повноваженнями (компетенцією) представляти державу у відповідних правовідносинах (висновки Великої Палати Верховного Суду, викладені у пунктах 6.21, 6.22 постанови від 20.11.2018 у справі № 5023/10655/11, у пунктах 4.19, 4.20 постанови від 26.02.2019 у справі № 915/478/18). Поряд з викладеним, в постанові Великої Палати Верховного Суду від 15.10.2019 у справі № 903/129/18 зазначено, що за подібних обставин необхідність захисту інтересів держави прокурором полягає у необхідності відновлення законності та справедливої рівноваги між інтересами суспільства й відповідача, що відповідає принципу, закріпленому у Конституції України, за яким права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави, яка відповідає перед людиною за свою діяльність (стаття 3). Велика Палата Верховного Суду зазначає, що незалежно від того, чи відповідають дійсності доводи позивача про неможливість самостійно звернутись до суду з відповідним позовом через відсутність коштів для сплати судового збору, сам факт не звернення до суду суб`єкта владних повноважень з позовом, який би відповідав вимогам процесуального законодавства та відповідно мав змогу захистити інтереси держави, свідчить про те, що указаний суб`єкт владних повноважень неналежно виконує свої повноваження щодо повернення земельної ділянки, у зв`язку із чим у прокурора виникають обґрунтовані підстави для захисту інтересів держави та звернення до суду з таким позовом, що відповідає нормам національного законодавства та практиці Європейського суду з прав людини. Також Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 26.05.2020 за №912/2385/18 вказує, що невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливості подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо. Калуською окружною прокуратурою 18.06.2024 скеровано до Калуської міської ради листа № 09.52-67-1418вих-24 щодо вжиття заходів по стягненню заборгованих [PERSON] коштів по орендній платі за земельну ділянку площею 0,1524 га за адресою: Івано-Франківська область, м. Калуш, в районі вулиці Івано-Франківська (кадастровий номер 2610400000:34:017:0036), для будівництва та обслуговування будівель торгівлі (код КВЦПЗ 03.07) (а.с. 47-48). Калуською міською радою 10.07.2024 листом 3767/02-32/04 поінформовано окружну прокуратуру з приводу наявної заборгованості по сплаті [PERSON] орендної плати за земельну ділянку площею 0,1524 га за адресою: [ADDRESS] (кадастровий номер 2610400000:34:017:0036), для будівництва та обслуговування будівель торгівлі (код КВЦПЗ 03.07) (а.с. 56-57). Одночасно міська рада повідомила, що не вживала заходів, спрямованих на стягнення заборгованості за договором оренди землі. Таким чином, органом місцевого самоврядування фактично протягом терміну укладення договору не вжито заходів до стягнення орендної плати при наявності заборгованості понад 6 місяців. Згідно вимог ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» в діях Калуської міської ради має місце не здійснення захисту інтересів держави, що проявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень, який усвідомлюючи факт порушення інтересів держави та за наявності відповідних повноважень для їх захисту, не вжив заходи щодо стягнення заборгованості по сплаті орендної плати. Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ сторонами судового розгляду є позивач і відповідач, які мають рівні права, у тому числі на юридичну допомогу. Підтримка прокуратурою однієї зі сторін може бути виправдана за певних умов, наприклад, якщо правопорушення зачіпає інтереси великої кількості людей або якщо вимагають захисту реальні державні інтереси чи майно (п. 33 рішення у справі «Корольов проти Російської Федерації» № 2 від 01.04.2010, заява № 5447/03; п. 35 рішення у справі «Менчінська проти Російської Федерації» від 15.01.2009, заява № 42454/02). У даному випадку, ненадходження до бюджету Калуської міської ради від [PERSON] орендної плати за землю в сумі 41 919, 50 грн. негативно впливає на реалізацію органом місцевого самоврядування програм розвитку у сфері освіти, охорони здоров`я, соціального забезпечення громадян. Про подання позову в інтересах держави, Калуською окружною прокуратурою повідомлено Калуську міську раду 29.07.2024 листом № 09.52-67-1786вих-24 (а.с. 58). Таким чином, оцінюючи в сукупності зібрані по справі докази, суд приходить до висновку, що з відповідача на користь Калуської міської ради слід стягнути 41\~919,50 грн. заборгованості по сплаті орендної плати. Відповідно до\~ст. 141 ЦПК України\~стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Позивачем сплачено судовий збір, який підлягає стягненню з відповідача. На підставі викладеного, ст.131-1 Конституції України, Закону України «Про прокуратуру», Закону України «Про оренду землі», ст.ст. 24, 204, 526, 610, 627, 628 ЦК України, ст.ст. 116, 120, 206 ЗК України,

Outcome: approved