Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-09 00:00:00

До Березанського міського суду Київської області звернувся [PERSON] з позовом [PERSON] про розірвання шлюбу. Свої позовні вимоги позивач [PERSON] обґрунтовує тим, що з відповідачем по справі [PERSON] він перебуває у шлюбі, зареєстрованому 25 червня 1993 року Березанською міською Радою народних депутатів Київської області, актовий запис № 58. Від шлюбу з відповідачем мають неповнолітню дитину, [PERSON] , [INFO] . Як стверджує позивач, подружнє життя між ним та відповідачем не склалося. Почуття любові, поваги, довіри та взаєморозуміння, що існували між ними раніше, назавжди зникли. Спільне господарство ними не ведеться, шлюбні відносини фактично припинені. Спору щодо розподілу спільно нажитого майна, між ними не існує. [PERSON] зазначив у позовній заяві, що збереження шлюбу з відповідачем буде суперечити його інтересам, зважаючи на що він просить суд розірвати шлюб, не надаючи терміну на примирення. Отже, [PERSON] просить суд розірвати шлюб між [PERSON] та [PERSON] , зареєстрований 25 червня 1993 року Березанською міською Радою народних депутатів, актовий запис № 58. Як визначено\~ч.\~2\~ст.\~19\~ЦПК України\~цивільне судочинство\~здійснюється за\~правилами,\~передбаченими цим\~Кодексом,\~у порядку наказного провадження; позовного провадження\~(загального\~або спрощеного); окремого провадження. Згідно з ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Вказана вимога ЦПК України роз`яснена судом сторонам в ухвалі про відкриття провадження у справі. 19.07.2024 було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, клопотання позивача про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження задоволено та розгляд справи ухвалено здійснювати одноособово суддею в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, про що Березанським міським судом Київської області винесено відповідну ухвалу. Копію ухвали про відкриття провадження у справі та копію позовної заяви з доданими до неї документами відповідач [PERSON] отримала, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення. Суд створив учасникам процесу належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів, а також надав сторонам строк для подачі відзиву, відповіді на відзив, заперечень. Кожен з учасників справи мав право безпосередньо знайомитися з матеріалами справи, аргументами іншої сторони та реагувати на них відповідно до вимог ЦПК України. Відповідач [PERSON] не скористалася своїм правом, наданим ст. 178 ЦПК України, та не подала відзив. В силу\~приписів ч.\~13\~ст.\~7\~ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться. За вказаних обставин фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу суд не здійснює, що відповідає ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Дослідивши письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, суд дійшов такого висновку. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно з ч. 1 ст.\~5\~ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Частиною 1 ст. 12 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. В силу приписів ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Враховуючи положення ч. 2 ст. 77 ЦПК України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Доказами згідно з ч. 1 ст. 76 ЦПК України є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Статтею 7 Сімейного кодексу України (далі - СК України) визначено загальні засади регулювання сімейних відносин. Так, згідно з ч. 1, 6 ст. 7 СК України сімейні відносини регулюються цим Кодексом та іншими нормативно-правовими актами. Жінка та чоловік мають рівні права і обов`язки у сімейних відносинах, шлюбі та сім`ї. Частиною першою статті 24\~СК України визначено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Відповідно до ч. 3 ст.\~105\~СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду. Згідно зі ст.\~112\~СК України суд з`ясовує\~фактичні взаємини\~подружжя,\~дійсні причини\~позову про\~розірвання шлюбу,\~бере до\~уваги наявність\~малолітньої дитини,\~дитини з\~інвалідністю та\~інші обставини\~життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбних відносин є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом. (ч. 3, 4 ст. 56 СК України). Судом встановлено, що згідно з копією свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] , виданого 25.06.1993 Березанською міською Радою народних депутатів Київської області, 25 червня 1993 року [PERSON] та [PERSON] уклали шлюб, про що 25.06.1993 Березанською міською Радою народних депутатів Київської області було зроблено відповідний актовий запис за № 58. Після укладення шлюбу дружині присвоєно прізвище: [PERSON] (а.с. 4). Сторони мають неповнолітню дитину: [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 27 травня 2009 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Березанського міського управління юстиції Київської області (а.с. 5). Як стверджує позивач, подружнє життя між ним та відповідачем не склалося. Почуття любові, поваги, довіри та взаєморозуміння, що існували між ними раніше, назавжди зникли. Спільне господарство сторонами не ведеться, шлюбні відносини фактично припинені. Спору щодо розподілу спільно нажитого майна немає. Позивач [PERSON] вважає, що збереження шлюбу з відповідачем буде суперечити його інтересам, зважаючи на що він просить суд розірвати шлюб, не надаючи терміну на примирення. Відповідач [PERSON] жодним чином заявлені до неї позовні вимоги не спростувала, не скористалася своїми процесуальними правами, передбаченими законом, несучи ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Зважаючи на те, що позивач наполягає на розірванні шлюбу, відмова в розірванні шлюбу матиме ознаки примушування до шлюбу, що є недопустимим. Відтак, суд вважає позовні вимоги [PERSON] обґрунтованими та такими, що підлягають до задоволення. Частиною 1 ст. 141 ЦПК України встановлено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до вимог п.п. 3 п. 1 ч. 2 ст.\~4\~Закону України\~"Про\~судовий збір" за подання до суду позовної заяви про розірвання шлюбу ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема, і питання як розподілити між сторонами судові витрати. Відповідно до вимог п. 9 ч. 1 ст.\~5\~Закону України\~"Про\~судовий збір" від сплати судового збору звільняються особи з інвалідністю I та II груп, законні представники дітей з інвалідністю і недієздатних осіб з інвалідністю. Позивач як особа з інвалідністю II групи звільнений від сплати судового при зверненні до суду з вказаним вище позовом. За правилами ч. 6 ст. 141 ЦПК України якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Отже, з огляду на задоволення позову, з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 1211,20 гривень. На підставі ст. 7, 24, 105, 112 СК України, ст. 4, 12, 76-81, 89, 141, 258-259, 263-265, 268, 273-274, 279, 354-355 ЦПК України, суд

Outcome: approved