Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-10 00:00:00

Позивач Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Омега Фінанс» ( далі ТОВ «ФК «Омега Фінанс») звернувся в суд з позовною заявою до [PERSON] про стягнення заборгованості за договором комплексного банківського обслуговування від 31.05.2019 року в розмірі 35 140, 38 грн.,з яких 19 997,80 грн. прострочена заборгованість за тілом кредиту, 4 568,37 грн. прострочена заборгованість за процентами, які нараховані за ставкою 52 % річних за період з 31.05.2019 року по 01.06.2020 року, 600 грн. штрафи, пені за період з 31.05.2019 року по 01.06.2020 року, 9 974,21 грн. прострочені проценти, які нараховані за ставкою 60% річних за період з 01.06.2020 року по 31.03.2021 року , а також судовий збір в розмірі 2 422,40 грн. В обґрунтування своїх вимог позивач зазначив, що 31.05.2019 року між АТ «ЮнексБАНК» та [PERSON] укладено договір про комплексне банківське обслуговування фізичних осіб, відповідно до умов якого банк відкрив позичальнику поточний рахунок № [NUMBER] з використанням платіжної картки № [NUMBER] у гривні, та встановлено кредитний ліміт в розмірі 20 000 грн., з відсотковою ставкою за користування кредитними коштами в розмірі 52 % річних, строком до 31.05.2020 року. У разі виникнення несанкціонованої заборгованості (несанкціонованого овердрафту) 60% річних. 31.03.2021 року між АТ «Юнекс Банк» та ТОВ «ФК «Омега Фінанс» укладено договір факторингу № 31/03-2021, відповідно до умов якого АТ «Юнекс Банк» відступив на користь ТОВ «ФК «Омега Фінанс» права грошової вимоги до боржників за кредитними договорами, у т.ч. за договором № 26202083429001. Таким чином, ТОВ «ФК«Омега Фінанс» наділено правом грошової вимоги до відповідача. Посилаючись на неналежне виконання [PERSON] , кредитних зобов`язань позивач просив стягнути з [PERSON] заборгованість за договором в розмірі 35\~140,38 грн., а також стягнути понесені позивачем судові витрати. Ухвалою Київського районного суду м.Полтави від 19.01.2024 року відкрито провадження у даній справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу від 27.03.2024 року справу передано на розгляд судді Кузіній Ж.В. Ухвалою Київського районного суду м.Полтави від 28.03.2024 року справу прийнято до провадження та призначено справу до судового розгляду з викликом сторін. В судове засідання представник позивача не з`явився, належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи. В тексті позовної заяви звернувся до суду з клопотанням про розгляд справи за відсутності представника позивача. Представник відповідача [PERSON] позовні вимоги не визнав, просив відмовити в задоволенні позову за пропуском строку позовної давності. Витрати на правничу допомогу мають бути адекватними та доведені належними доказами. Суд, дослідивши докази по справі, дійшов до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Судом установлено, що 31.05.2019 року [PERSON] звернувся до Акціонерного товариства «ЮНЕКС БАНК» з Анкетою-Заявою на оформлення кредитної картки та встановлення кредитного ліміту, на підставі якої підписано Виписку-повідомлення №26202083429001.UAH Відповідно до підписаних 31.05.2019 року Анкети-Заяви та Виписки-повідомлення №26202083429001.UAH відповідач підтвердив, що ознайомився і погодився з публічною пропозицією Банку на укладення Договору про комплексне банківське обслуговування фізичних осіб, з умовами та правилами надання банківських послуг. При цьому, Відповідач отримав банківську платіжну картку та надав Банку розписку про отримання картки та про ознайомлення з правилами користування карткою, визначеними у Публічній пропозиції АТ «ЮНЕКС БАНК» на укладення Договору про комплексне банківське обслуговування фізичних осіб. Таким чином, відповідно до Анкети-Заяви відповідач, акцептував та приєднався до Публічної пропозиції позивача на укладення договору про комплексне банківське обслуговування фізичних осіб, що оприлюднена на офіційній інтернет сторінці Банку. Відповідно до умов вказаного договору позивач відкрив відповідачу особовий рахунок у гривні та надав відповідну платіжну картку та персональний ідентифікаційний номер до неї, при цьому встановивши кредитний ліміт в розмірі 20 000 гривень, з відсотковою ставкою за користування кредитними коштами в розмірі 52 % річних, строком до 31.05.2020 року. У разі виникнення несанкціонованої заборгованості (несанкціонованого овердрафту) 60% річних. АТ «Юнекс Банк» свої зобов`язання за договором виконав у повному обсязі, а саме надав відповідачу можливість розпоряджатися кредитними коштами на умовах, передбачених договором, та в межах встановленого ліміту. [PERSON] не виконав грошові зобов`язання у строки, визначені договором, внаслідок чого станом на 31.03.2021 року виникла заборгованість в розмірі 35 140, 38 грн., з яких 19 997,80 грн. прострочена заборгованість за тілом кредиту, 4 568,37 грн. прострочена заборгованість за процентами, які нараховані за ставкою 52 % річних за період з 31.05.2019 року по 01.06.2020 року, 600 грн. штрафи, пені за період з 31.05.2019 року по 01.06.2020 року, 9 974,21 грн. прострочені проценти, які нараховані за ставкою 60% річних за період з 01.06.2020 року по 31.03.2021 року . 31.03.2021 за результатами проведення електронного аукціону між АТ "ЮНЕКС БАНК" і ТОВ "ФК "ОМЕГА ФІНАНС" укладено договір факторингу №31/03-2021, згідно якого АТ "ЮНЕКС БАНК" відступив, а ТОВ "ФК "ОМЕГА ФІНАНС" набув право вимоги за кредитними договорами, в тому числі за кредитним договором №26202083429001.UAH від 31.05.2019 до [PERSON] в розмірі 35\~140,38 грн. Відповідно до ст. ст.525,526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору; одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом, а зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу. За змістом ст. ст.626,628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Відповідно до ч. 1ст. 638 ЦК України істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Відповідно до ч. 1ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Згідно із ч. 2 ст. 1050 ЦК України якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини, позикодавець має право вимагати повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно дост. 1048 цього Кодексу. Статтею 611 ЦК України передбачено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Оцінюючи встановлене, суд дійшов до висновку, що відповідачем не виконувалися умови кредитного договору в частині погашення заборгованості за кредитним договором, а тому з відповідача підлягає стягненню на користь позивача заборгованість в сумі 35 140, 38 грн., яка складається з: 19 997,80 грн. прострочена заборгованість за тілом кредиту, 4 568,37 грн. прострочена заборгованість за процентами, які нараховані за ставкою 52 % річних за період з 31.05.2019 року по 01.06.2020 року, 600 грн. штрафи, пені за період з 31.05.2019 року по 01.06.2020 року, 9 974,21 грн. прострочені проценти, які нараховані за ставкою 60% річних за період з 01.06.2020 року по 31.03.2021 року. Щодо клопотання представника відповідача про застосування строку позовної давності, суд зазначає наступне. Відповідно до п. 1 ч. 2\~ст. 258 ЦК України\~загальна позовна давність (зокрема, до вимог про стягнення заборгованості за кредитом і процентів) встановлюється тривалістю у три роки, а спеціальна позовна давність до вимог про стягнення неустойки (штрафу, пені) - тривалістю в один рік (пункт 1 частини другої\~статті 258 ЦК України). Відповідно до\~ст. 253 ЦК України\~перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. Початок перебігу позовної давності визначається\~статтею 261 ЦК України. Так, за загальним правилом перебіг загальної і спеціальної позовної давності починається з дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила (ч. 1ст. 261\~ЦК України). А за зобов`язаннями з визначеним строком виконання перебіг позовної давності починається зі спливом строку виконання (частина 5 цієї статті). Оскільки договір встановлює окремі зобов`язання, які деталізують обов`язок відповідача повернути борг частинами та передбачають самостійну відповідальність за невиконання цього обов`язку, то незалежно від визначення у договорі строку кредитування право позивача вважається порушеним з моменту порушення відповідачем терміну внесення чергового платежу. Отже, перебіг позовної давності стосовно кожного щомісячного платежу починається після невиконання чи неналежного виконання (зокрема прострочення виконання) відповідачем обов`язку з внесення чергового платежу й обчислюється окремо щодо кожного простроченого платежу. У разі порушення позичальником терміну внесення чергового платежу, передбаченого договором (прострочення боржника), відповідно до частини другої\~статті 1050 ЦК України\~кредитодавець до спливу визначеного договором строку кредитування вправі заявити вимоги про дострокове повернення тієї частини кредиту, що залишилася, і нарахованих згідно зі\~статтею 1048 ЦК України, але не сплачених до моменту звернення кредитодавця до суду, процентів, а також попередніх невнесених до такого моменту щомісячних платежів у межах позовної давності щодо кожного із цих платежів. Невнесені до моменту звернення кредитора до суду щомісячні платежі підлягають стягненню у межах позовної давності, перебіг якої визначається за кожним з платежів окремо залежно від настання терміну сплати кожного з цих платежів. Аналогічні висновки сформульовані Верховним Судом України, зокрема, у постановах від 06 листопада 2013 року у справі № 6-116цс13, від 19 березня 2014 року у справі № 6-20цс14, від 12 листопада 2014 року у справі № 6-167цс14, від 03 червня 2015 року у справі № 6-31цс15, від 30 вересня 2015 року у справі № 6-154цс15, від 29 червня 2016 року у справі № 6-272цс16, від 23 листопада 2016 року у справі № 6-2104цс16 і від 14 грудня 2016 року у справі № 6-2462цс16. Початок перебігу позовної давності збігається з моментом виникнення в зацікавленої сторони права на позов, тобто можливості реалізувати своє право в примусовому порядку через суд. Суд наголошує, що відповідно до п. 12 «Прикінцеві та перехідні положення»\~ЦК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені ст.ст.\~257,\~258,\~362,\~559,\~681,\~728,\~786,\~1293\~цього\~Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину. Постановою Кабінету Міністрів України від 25.04.2023 № 383 «Про внесення змін до розпорядження Кабінету Міністрів України від 25.03.2020 № 338 і постанови Кабінету Міністрів України від 09.12.2020 № 1236»\~дію карантину через COVID-19 продовжено до 30.06.2023 року. Враховуючи вищевикладене суд вважає, що звернувшись до суду з позовом 16.01.2024 року позивачем не було порушено строків передбачених ст.ст.\~257,\~258 ЦК України, оскільки встановлені ними строки були продовжені на строк дії карантину, а тому суд відхиляє доводи представника відповідача з цього приводу. Відповідно до\~ст. 141 ЦПК України\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У\~ЦПК України\~визначено види судових витрат. Судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, зокрема, на професійну правничу допомогу (частини перша - друга\~статті 133 ЦПК України). Частиною 8\~ст. 141 ЦПК України\~передбачено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). На підтвердження понесення витрат на правничу допомогу в розмірі 5 000 грн. позивачем надано договір про надання правової допомоги від 07 грудня 2023 року, акт виконаних послуг від 11 січня 2024 року , платіжну інструкцію від 11 січня 2024. Положеннями\~статті 59 Конституції України\~закріплено, що кожен має право на професійну правничу допомогу. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав. За змістом\~статті 137 ЦПК України\~витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: - розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, - розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. Відповідно до частини третьої\~статті 141 ЦПК України\~при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися. Відповідно,\~ЦПК України\~передбачено такі критерії визначення та розподілу судових витрат: 1) їх дійсність; 2) необхідність; 3) розумність їх розміру, з урахуванням складності справи та фінансового стану учасників справи. Суд приймає до уваги положення частини третьої\~статті 141 ЦПК України, згідно з якою при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; чи є розмір таких витрат обґрунтованим, а також критерій розумності їх розміру, приймає до уваги конкретні обставини справи та вважає, що витрати на професійну правничу допомогу підлягають задоволенню. Суд, враховуючи обґрунтованість розміру понесених витрат, а також критерії розумності їх розміру, приймає до уваги конкретні обставини справи, складність даної справи та ціну позову в ній, обсяг наданих адвокатом послуг та виконаних робіт, заперечення представника відповідача в частині визначення вартості таких витрат, дійшов до висновку, що витрати позивача на професійну правничу допомогу підлягають відшкодуванню у розмірі 2 000 грн. . Витрати на професійну правничу допомогу на вказану суму є співмірними зі складністю цієї справи, наданим адвокатом обсягом послуг, відповідають критерію реальності таких витрат, розумності їхнього розміру. Враховуючи вищевикладені обставини, суд дійшов до висновку про стягнення з відповідача на користь позивача 2\~422 грн. 40 коп. сплаченого судового збору та 2 000 грн. на правничу допомогу.

Outcome: approved