Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-10 00:00:00

16 грудня 2023 року та 27 лютого 2024 року збільшивши розмір позовних вимог [PERSON] звернулася до Державного професійно-технічного навчального закладу «Криворізький центр професійної освіти робітничих кадрів торгівлі та ресторанного сервісу» (далі - ДПТНЗ «КЦПОРКТРС») з позовом про визнання протиправними та скасування наказів про застосування дисциплінарних стягнень. Позовна заява мотивована тим, що позивачка перебувала на посаді коменданта гуртожитку ДПТНЗ «КЦПОРКТРС». 23 листопада 2023 року наказом директора ДПТНЗ «КЦПОРКТРС» «Про оголошення догани коменданту гуртожитку [PERSON]» до позивачки було застосовано стягнення за порушення трудової дисципліни та оголошена догана. Також, 08 січня 2024 року наказом № 03 «Про оголошення догани двірнику [PERSON]» до позивачки було застосовано стягнення за порушення трудової дисципліни та оголошена догана. З наказів не зрозуміло у чому саме виражено порушення, не зазначено конкретний пункт посадової інструкції та обставини його порушення, не зазначено коли саме це відбулось. В наказах обґрунтування виражається лише загальними фразами, обставини порушень не описані в оскаржуваних документах, є лише цитування пунктів переліку завдань та функціональних обов`язків за посадою. У наказах є посилання на порушення вимог Статуту та правил внутрішнього трудового розпорядку, без конкретизації статей чи пунктів, але при цьому притягнення відбувається лише за порушення посадової інструкції. Позивачка за роки своєї роботи сформувала та дотримувалась професійно-етичних норм поведінки під час виконання посадових обов`язків, а також сприяла посиленню авторитету та довіри громадян до закладу. Позивачка професійно виконувала свої посадові обов`язки, діяла лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені НПА і внутрішніми документами, при спілкуванні поважала і не порушувала права та свободи людини, контролювала свою поведінку, емоції, дотримувалась норм ділового мовлення і по відношенню до ситуації обирала той захід, застосування якого призведе до настання найменш негативних наслідків. Матеріальні порушення відсутні. До позивачки раніше не застосовувались заходи стягнення за порушення трудової дисципліни. Висновок щодо порушення трудової дисципліни був зроблений лише на підставі особистої неприязні директора ДПТНЗ «КЦПОРКТРС» по відношенню до позивачки. Про це свідчить і той факт, що після винесення догани 23.11.2023, позивачку в той же день перевели на посаду двірника. З наказом про переведення позивачка не була ознайомлена. Посилаючись на вищевказані обставини позивачка просила суд визнати протиправними та скасувати наказ директора ДПТНЗ «КЦПОРКТРС» від 23.11.2023 «Про оголошення догани коменданту гуртожитку [PERSON]», та наказ № 03 директора ДПТНЗ «КЦПОРКТРС» від 08.01.2024 «Про оголошення догани двірнику [PERSON]». 02 січня 2024 року представник відповідача Вірко В.В. надав суду відзив на позов, та 01 березня 2024 року - відзив на уточнений позов. Просив суд відмовити позивачці в позові, та як на підставу заперечень посилався на те, що протягом жовтня-листопада 2023 року [PERSON] перебуваючи на своєму робочому місці, без поважних причин допустила систематичне неналежне виконання своїх трудових обов`язків всупереч вимог Статуту, посадової інструкції коменданта гуртожитку ДПТНЗ «КЦПОРКТРС» та Правил внутрішнього трудового розпорядку закладу освіти, які виразились в нераціональному використанні свого робочого часу, самовільному залишенні робочого місця, ненаданні доступу до кімнат гуртожитку з мотивів особистої вигоди, допустила збір грошових коштів серед працівників гуртожитку на придбання начебто миючих, інших засобів у своїх особистих цілях. Через зневажливе образливе ставлення [PERSON] до своїх колег на роботі, а також до керівника навчального закладу, зокрема порушення принципів поваги, дисципліни та субординації, порядності та людяності, безпідставне систематичне цькування нею підлеглих, особливо загострилась проблема коменданта гуртожитку з колективом співробітників гуртожитку, почали виникати численні сварки та конфлікти в особливий період. Підставами для застосування дисциплінарного стягнення у виді оголошення позивачці догани від 23.11.2023 за порушення трудової дисципліни є: письмові доповідні заступника директора з виховної роботи Падеріної Т.М. від 20.11.2023, інженера з охорони праці Герасименка В.А. від 21.11.2023, пояснювальні записки сторожа [PERSON] від 21.11.2023, сторожа [PERSON] , чергової гуртожитку [PERSON] , робітника з комплексного обслуговування [PERSON] , комірника [PERSON] від 22.11.2023. Протиправні дії позивачки суперечать вимогам Закону України «Про охорону праці», Статуту, Правилам внутрішнього трудового розпорядку закладу професійно-технічної освіти в період дії воєнного стану, що потребувало забезпечення негайного реагування з боку керівництва. Із оновленою посадовою інструкцією позивачка була ознайомлена під підпис 11.09.2023. Зі спірним вищевказаним наказом позивачка була ознайомлена, та отримала його копію 23.11.2023, про що розписалася. Надати письмові пояснення щодо скоєного правопорушення позивачка відмовилась, та перебуваючи в кабінеті директора почала порушувати принцип поваги, дисципліни та субординації у взаємовідносинах підлеглої і керівника, що виразилось у раптовому підвищенні голосу на присутніх, намаганні порвати наказ, що було зафіксовано комісійним актом відмови працівника від надання письмових пояснень від 23.11.2023 на виконання ч. 1 ст. 149 КЗпП України. Більш того, в даний час у провадженні Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області знаходиться справа про адміністративне правопорушення № 214/10013/23 щодо [PERSON] , яка з вересня по 24.11.2023 систематично здійснювала по відношенню до дитини - сироти неповнолітньої [PERSON] , що навчається у навчальному закладі на 3-му курсі, булінг (цькування) психологічне насильство та порушення особистої недоторканності учасника освітнього процесу згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 996047 від 11.12.2023 за ч. 1 ст. 173-4 КУпАП. Окрім того, після працевлаштування [PERSON] на посаду двірника ДПТНЗ «КЦПОРКТРС», остання була ознайомлена під підпис 27.11.2023 з посадовою інструкцією, та продовжувала систематично порушувати трудову дисципліну, не виконувати Статут, Правила внутрішнього трудового розпорядку навчального закладу освіти, що призвело до винесення наказу «Про оголошення догани двірнику [PERSON]» № 03 від 08.01.2024. До позивачки, враховуючи попередню роботу працівника, ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну нею шкоду за порушення трудової дисципліни застосовано догану, як найменш суворий вид стягнення, який роботодавець має право застосувати за будь-яке порушення трудової дисципліни. Позивачка у судове засідання не з`явилася, її представник [PERSON] надав суду заяву про розгляд справи без його участі, позов підтримав у повному обсязі. Представник відповідача Курмаз О.В. у судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи без участі представника ДПТНЗ «КЦПОРКТРС», просив суд відмовити в позові. Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що в задоволенні позову слід відмовити. Судом встановлено, що наказом директора ДПТНЗ «КЦПОРКТРС» від 01.02.2023 № 21-к/тр, прийнято [PERSON] на посаду коменданта (віднесені до молодшого обслуговуючого персоналу), з режимом роботи повного робочого часу 8/40, з 02 лютого 2023 року. Наказом директора ДПТНЗ «КЦПОРКТРС» від 23.11.2023 № 504 «Про оголошення догани коменданту гуртожитку [PERSON]», за неналежне виконання своїх посадових обов`язків, зокрема п.п. 1.5, 1.6, 1.7, 3.4, 3.5, 3.6, 3.8, 3.10 посадової інструкції коменданта гуртожитку навчального закладу в умовах воєнного стану, що призвело до порушення діючого законодавства України, коменданту гуртожитку [PERSON] - оголошено догану. Вказаним наказом встановлено, що згідно доповідних, пояснювальних записок заступника директора з виховної роботи Падеріної Т.М. , інженера з охорони праці Герасименка В.А. , чергової гуртожитку [PERSON] ,сторожа робітника з комплексного обслуговування [PERSON] , сторожів [PERSON] та [PERSON] встановлено, що комендант гуртожитку [PERSON] , перебуваючи на своєму робочому місці протягом жовтня - листопада місяця 2023 року, без поважних причин, допустила систематичне неналежне виконання своїх трудових обов`язків, всупереч вимог Статуту, посадової інструкції коменданта гуртожитку ДПТНЗ «КЦПОРКТРС» та Правил внутрішнього трудового розпорядку закладу освіти, які виразились в не раціональному використані свого робочого часу, самовільному залишенні робочого місця, ненадання доступу до кімнат гуртожитку при перевірці з охорони праці та пожежної безпеки, зловживання службовим становищем з мотивів особистої вигоди, допустила збір грошових коштів серед працівників гуртожитку на придбання начебто миючих, інших засобів у своїх особистих цілях; а також не повідомлення керівництву про своє дбайливе ставлення до збереження матеріальної бази, обладнання навчального закладу під час запровадження заходів правового режиму воєнного стану в Україні. Більш того, через зневажливе ставлення [PERSON] до своїх колег по роботі, а також до керівництва навчального закладу, зокрема порушення принципів поваги, дисципліни та субординації у взаємовідносинах підлеглої і керівника; свідоме ігнорування принципів доброчесності, порядності та людяності, безпідставне систематичне цькування нею підлеглих, особливо загострилась проблема коменданта гуртожитку з колективом співробітників гуртожитку, почали виникати численні сварки та конфлікти. Разом із тим, згідно посадової інструкції коменданта гуртожитку [PERSON] підпорядковується безпосередньо директору навчального закладу, а до її завдань і функціональних обов`язків, серед іншого, також входить: -керування роботою обслуговуючого персоналу гуртожитку, контроль виконання ними своїх посадових обов`язків; на час відсутності заміщається особою, призначеною в установленому порядку, яка набуває відповідних прав і несе відповідальність за неналежне виконання покладених на неї обов`язків (п.п. 1.5, 1.6, 1.7); -забезпечення збереження та утримання в належному стані майна, наявного в будівлі; проводить періодичний огляд майна, веде його облік, складає акти на списання майна; одержує і видає підсобним робітникам та прибиральникам інвентар і предмети господарського обслуговування, здійснює відповідний оперативний облік (п.п. 3.4, 3.5, 3.6); -контролює виконання правил протипожежної безпеки та охорони праці згідно вимог діючого законодавства України, веде книгу записів санітарного і протипожежного нагляду, обліку зауважень і пропозицій мешканців, відвідувачів, керівників з утримання гуртожитку та покращення житлово-побутових умов (п.п. 3.8, 3.10). Крім того, комендант гуртожитку несе відповідальність за: -невиконання або несвоєчасне виконання покладених цією посадовою інструкцією обов`язків та (або) невикористання наданих прав; недотримання правил внутрішнього трудового розпорядку, охорони праці, техніки безпеки, виробничої санітарії та протипожежного захисту (п.п. 5.1, 5.2); -заподіяння матеріального збитку навчальному закладу в межах, встановлених чинним трудовим, карним та цивільним законодавством; неправомірне використання наданих службових повноважень, а також використання їх в особистих цілях (п.п. 5.6, 5.7). Між тим, згідно пункту 14 Правил внутрішнього трудового розпорядку ДПТНЗ «КЦПОРКТРС», працівники навчального закладу зобов`язані: -працювати сумлінно, виконувати вимоги статуту і правил внутрішнього розпорядку, дотримуватись дисципліни і точно виконувати розпорядження директора навчального закладу; -використовувати весь робочий час для продуктивної праці, утримуючись від дій, що заважають іншим працівникам виконувати їх трудові обов`язки; -виконувати вимоги з охорони праці, техніки безпеки, виробничої санітарії, протипожежної безпеки, передбачені відповідними правилами та інструкціями; -берегти обладнання, інвентар, матеріали, навчальні посібники тощо, виховувати у учнів бережне ставлення до майна навчального закладу; -дотримуватись встановленого порядку зберігання матеріальних цінностей і документів; -приймати заходи до негайного усунення причин і умов, що перешкоджають або заважають нормальній роботі, і негайно повідомляти про події, що трапились директорові навчального закладу. Копію наказу від 23.11.2023 [PERSON] отримала в той же день, що підтверджується її підписом, та під час ознайомлення з його змістом порушувала принцип поваги, дисципліни та субординації у взаємовідносинах підлеглої і керівника, що підтверджується актом від 23.11.2023, складеного комісією в складі: заступника директора з виховної роботи ДПТНЗ «КЦПОРКТРС» Падериної Т.М. , інженера з охорони праці Герасименка В.А. , практичного психолога [PERSON] , інженера з кадрів Підтоптаної В.П. , юрисконсульта Вірка В.В. , голови профспілкового комітету Адаменко К.О. , та секретаря-друкарки [PERSON] . Зі змісту доповідної записки заступника директора з виховної роботи Падеріної Т.М. від 20.11.2023 встановлено, що під час перебування коменданта гуртожитку [PERSON] у відпустці з`ясувався той факт, що остання з власної ініціативи, з метою ремонту, забрала з гуртожитку мікрохвильову піч, не повідомивши про це керівництво, а після її повернення, електриком було встановлено придатність мікрохвильової печі до використання. Також, під час проведення зборів було виявлено, що [PERSON] проводила збір коштів серед працівників на закупку миючих засобів, чим вказаними діями порушила вимоги посадової інструкції. Згідно доповідної записки інженера з охорони праці Герасименка В.А. від 21.11.2023, при перевірці навчального закладу комісією з охорони праці та пожежної безпеки 04.10.2023 за відсутності на своєму робочому місця коменданта гуртожитку [PERSON] , не було надано можливість до обов`язкового доступу до деяких кімнат у гуртожитку через відсутність ключів від цих приміщень, які забрала остання, що суперечить порядку утримання побутових, житлових приміщень, вимогам охорони праці та пожежної безпеки навчального закладу. Також, згідно пояснень сторожів [PERSON] , [PERSON] , чергової гуртожитку [PERSON] , робітника з комплексного обслуговування [PERSON] від 22.11.2023, - комендант гуртожитку [PERSON] в жовтні-листопаді 2023 року в ході спілкування з працівниками на роботі дуже часто поводила себе агресивно, безпідставно підвищувала голос, принижувала підлеглих, провокувала сварки та конфлікти. У пояснювальній комірника [PERSON] від 22.11.2023 йдеться про те, що вона видавала коменданту гуртожитку [PERSON] вчасно та в повному обсязі миючі засоби, чи використовувала остання їх за призначенням їй не відомо. Наказом директора ДПТНЗ «КЦПОРКТРС» від 08.01.2024 № 03 «Про оголошення догани двірнику [PERSON] », за систематичне неналежне виконання своїх посадових обов`язків, зокрема пункту 4.3 робочої інструкції двірника навчального закладу, пункту 14 Правил внутрішнього трудового розпорядку, Законів України «Про освіту», «Про охорону праці», Статуту ДПТНЗ «КЦПОРКТРС» в умовах воєнного стану, що призвело до порушення діючого законодавства, двірнику [PERSON] - оголошено догану. Зі змісту вказаного наказу встановлено, що згідно доповідних, пояснювальних записок інженера з охорони праці Герасименка В.А. , техніка з експлуатації приміщень [PERSON] встановлено, що двірник [PERSON] систематично не виконувала роботу по прибиранню прибудинкової території навчального закладу, таким чином свідомо порушила свої прямі трудові обов'язки з виконавчої і трудової дисципліни, умисно скоїла протиправні дії, направлені на невиконання діючого трудового законодавства України. Так, 11.12.2023 в період часу з 08:05 год до 11:00 год та з 15:00 год до 16:20 год, двірник [PERSON] займалася своїми особистими справами в кабінеті відпочинку підсобних робітників, не підмітала територію, не очищала її від сміття, на зауваження не реагувала. Крім того, 03.01.2024 в період часу з 13:50 год до 14:20 год, двірник [PERSON] , знов самоусунулась від прибирання прибудинкової території навчального закладу, зокрема не прибрала квіткові клумби від опалого листя, а також територію розташовану біля паркану, спортивної площадки, гуртожитку, які на момент перевірки були забруднені старим опалим листям, дрібним побутовим сміттям, недопалками, що створює загрозу пожежної небезпеки та вимог охорони праці. В цей час, двірник [PERSON] розмовляла по своєму мобільному телефону, всупереч пункту 4.3 робочої інструкції двірника, якою передбачено, що: «Двірник під час знаходження на своєму робочому місці не має права: займатися своїми особистими справами, відволікатися від роботи частими дзвінками на мобільному телефоні, прослуховувати музику по мобільному телефону, плеєрі та користуватися навушниками». Також, 02.01.2024 близько 11:30 год, двірник [PERSON] , перебуваючи на своєму робочому місці, всупереч вимог Статуту, робочої інструкції двірника та Правил внутрішнього трудового розпорядку закладу освіти безпричинно влаштувала конфліктну ситуацію з прибиральником службових приміщень [PERSON] і техніком із експлуатації приміщень [PERSON] , через своє зневажливе та образливе ставлення до них, свідоме ігнорування принципів доброчесності, порядності та людяності, порушила принципи взаємоповаги та дисципліни у взаємовідносинах на роботі. Більше того, 04.01.2024 з 11:00 год до 15.00 год, працівник [PERSON] , знов несумлінно ставилася до своєї роботи двірника, умисно не прибирала прибудинкову територію навчального закладу. При цьому, [PERSON] тривалий час розмовляла по своєму мобільному телефону та фотографувала на нього інших працівників навчального закладу без надання їхньої згоди та дозволу на такі дії, а також саму будівлю ДПТНЗ «КЦПОРКТРС». На зауваження працівників щодо негайного припинення своїх протиправних дій, особливо під час повномасштабного вторгнення окупантів російської федерації, двірник [PERSON] , несподівано висловлювала на адресу працівників нецензурні слова; голосно заявляла свій негативний наратив погроз, залякувань із навмисно вигаданих нею недостовірних фактів і подій, - у такий спосіб здійснюючи наклеп та значний психологічний тиск на оточуючих, неодноразово посилала їх (надалі дослівно, згідно її промови): «Вслед за русским кораблем!» тощо. Зазначені умисні, протиправні дії двірника [PERSON] явно суперечать вимогам законів України «Про освіту», «Про охорону праці», Статуту, Правилам внутрішнього трудового розпорядку з вимог охорони праці та безпеки життєдіяльності закладу професійно-технічної освіти в період дії воєнного стану, що потребує забезпечення негайного реагування з боку керівництва. У зв`язку з чим, з метою припинення неправомірних дій [PERSON] засобами мобільного зв`язку за телефоном «102» було викликано наряд територіального підрозділу працівників поліції. Водночас, згідно пункту 14 Правил внутрішнього трудового розпорядку ДПТНЗ «КЦПОРКТРС», працівники навчального закладу зобов`язані: -працювати сумлінно, виконувати вимоги статуту і правила внутрішнього розпорядку, дотримуватись дисципліни і точно виконувати розпорядження директора навчального закладу; -використовувати весь робочий час для продуктивної праці, утримуючись від дій, що заважають іншим працівникам виконувати їх трудові обов`язки; -виконувати вимоги з охорони праці, техніки безпеки, виробничої санітарії, протипожежної безпеки, передбачені відповідними правилами та інструкціями; -приймати заходи до негайного усунення причин і умов, що перешкоджають або заважають нормальній роботі, і негайно повідомляти про події, що трапились директорові навчального закладу. Згідно акту від 11.12.2023, складеного комісією в складі: заступника директора з виховної роботи ДПТНЗ «КЦПОРКТРС» Падериної Т.М. , інженера з охорони праці Герасименка В.А. , інженера з кадрів Підтоптаної В.П. , комірника [PERSON] , 11 грудня 2023 року в період часу з 08:05 год до 11:00 год та з 15:00 год до 16:20 год двірник [PERSON] , не виконувала свою роботу по прибиранню прибудинкової території навчального закладу (не підмітала територію, не очищала її від сміття) та займалася своїми особистими справами в кабінеті відпочинку підсобних робітників, що і було зафіксовано шляхом її фотографування. Від підписання акту, та надання письмових пояснень [PERSON] відмовилась. Актом від 03.01.2024 складеного комісією в складі: інженера з охорони праці Герасименка В.А. , інженера з кадрів Підтоптаної В.П. , практичного психолога [PERSON] , заступника голови профспілки [PERSON] встановлено, що сьогодні при обході прибудинкової території навчального закладу в період часу з 13:50 год до 14:20 год було встановлено, що квіткові клумби з фасадної сторони учбового закладу були не прибрані від опалого листя та дрібних гілочок, територія біля паркану (у внутрішньому дворі) була забруднена опалим листям, дрібним побутовим сміттям, опалими гілками від дерев, спортивна площадка біля гуртожитку в опалому листві, що створює загрозу пожежної небезпеки. В цей час двірник [PERSON] розмовляла по телефону, всупереч п. 4.3 робочої інструкції двірника, де вказано, що: «Двірник під час знаходження на своєму робочому місці немає права: займатися особистими справами; відволікатися від роботи частими дзвінками по мобільному телефону; прослуховувати музику на мобільному телефоні, плеєрі та користуватися навушниками». Даний факт було зафіксовано шляхом фотографування. Окрім того, 04.01.2024 було складено акт комісією в складі: інженера з кадрів Підтоптаної В.П. , практичного психолога [PERSON] , заступника голови профспілки [PERSON] , інженера з охорони праці Герасименка В.А. , яким встановлено, що 04 січня 2024 року протягом робочого часу з 11:20 год до 16:30 год двірник [PERSON] не виконувала своїх прямих функціональних обов`язків по прибиранню прибудинкової території закладу, постійно розмовляла по мобільному телефону, а також фотографувала всіх робітників закладу на свій мобільний телефон без їх дозволу, чим провокувала їх. З метою припинення неправомірних, незаконних дій [PERSON] був викликаний наряд поліції. Під час відібрання пояснень працівниками поліції поводила себе зухвало, агресивно, розмахувала руками, звинувачувала всіх в брехні на її адресу. Відповідно до наказу директора ДПТНЗ «КЦПОРКТРС» від 08.01.2024 № 07-к/тр звільнено двірника [PERSON] з займаної посади за власним бажанням на підставі статті 38 КЗпП України. Згідно з частинами третьою, четвертою статті 12, частинами першою, шостою статті 81 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Приписами ч. 1 ст. 3 КЗпП України визначено, що законодавство про працю регулює трудові відносини працівників усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, виду діяльності і галузевої належності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами. Відповідно до частини першої статті 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитись до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Трудова дисципліна - це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов`язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи в роботі й відповідальність за невиконання цих обов`язків. Згідно з частиною першою статті 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана; звільнення. Відповідно до частини першої статті 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. Строк повідомлення КЗпП України не визначено, але діє триденний строк для повідомлення наказу про оголошення стягнення працівникові під розписку, визначений пунктом 31 Типових правил внутрішнього трудового розпорядку. Пропуск цього строку означає, що порушено порядок застосування дисциплінарного стягнення. Відмова працівника від ознайомлення з наказом про оголошення стягнення або від посвідчення цього факту своїм підписом не ставить під сумнів чинність стягнення, але в разі спору в суді така відмова повинна бути доведена. На практиці відмова засвідчується актом, складеним за участю очевидців цього факту. Якщо у діях працівника відсутні всі обов`язкові елементи дисциплінарного проступку, це виключає правові підстави для застосування стягнення. Так, суб`єктом дисциплінарного проступку є працівник, що перебуває у трудових відносинах із роботодавцем. Об`єктом такого правопорушення є внутрішній трудовий розпорядок підприємства, зокрема такий його елемент, як трудові обов`язки. Суб`єктивна сторона передбачає встановлення вини працівника. Як зазначає Верховний Суд у постанові від 27.06.2018 у справі № 664/2820/15-ц, для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта, шкідливих наслідків діяння і причинного зв`язку між ними. Законодавство про працю не закріплює переліку діянь, які вважаються порушеннями трудової дисципліни. Винятки стосуються державних службовців, суддів, прокурорів, а також тих, на кого поширюються статути чи положення про дисципліну. Тому для встановлення дисциплінарного проступку важливо з`ясувати коло трудових (службових) обов`язків працівника. Саме їх невиконання чи неналежне виконання складають основу об`єктивної сторони складу цього правопорушення. Ці обов`язки визначаються трудовим договором, посадовою (робочою) інструкцією, правилами внутрішнього трудового розпорядку та іншими локальними актами роботодавця, його наказами та розпорядженнями, а також законами та іншими нормативно-правовими актами. Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідно, щоб порушення стосувалося лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Крім цього, невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності (постанова Верховного Суду від 24 січня 2022 р. №343/1678/19). Відповідно до правового висновку, викладеного у постанові Верховного Суду від 18 січня 2018 року, № 757/16203/16-ц, дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Аналогічні правові висновки щодо тлумачення та застосування статей 147, 147-1 КЗпП України викладено у постановах ВС від 19 липня 2022 року №608/715/21, від 30 березня 2022 року №530/1450/19, від 17 лютого 2022 року №171/131/20. У наказі про накладення дисциплінарного стягнення має бути зазначено, в чому саме полягає порушення трудової дисципліни, вказівка на фактичні обставини, які стали підставою для застосування заходу дисциплінарного стягнення. Роботодавець має право вимагати від працівника виконання лише тих трудових обов`язків, які обумовлені між ними, і застосовувати дисциплінарну відповідальність за вчинення працівником проступку, тобто не просто за виявлення факту порушення трудової дисципліни, а за наявності встановленої особи працівника, яка порушила трудові обов`язки, її вини, характеру порушення трудової дисципліни, шкідливих наслідків виявленого правопорушення, встановлення причинного зв`язку між правопорушенням та шкідливими наслідками. Саме на роботодавця покладається обов`язок доказування фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, з яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена провина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. Частиною 1 статті 149 КзпП України визначено, що до застосування дисциплінарного стягнення роботодавець повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. Пояснення порушника трудової дисципліни є однією з важливих форм гарантії, наданих порушнику для захисту своїх законних прав та інтересів, направлених проти безпідставного застосування стягнення (постанова Верховного Суду від 20.05.2020 № 754/4355/17). Проте, не витребування відповідачем письмового пояснення від працівника не є істотним процедурним порушенням та підставою для скасування дисциплінарного стягнення. КЦС ВС у постанові від 06 травня 2020 року № 155/333/17 вказав, що до застосування дисциплінарного стягнення власник повинен зажадати від працівника письмові пояснення. Якщо працівник відмовився від цього, власник повинен скласти акт про відмову від дачі пояснень і провести дисциплінарне розслідування порушення трудової дисципліни. Правова оцінка дисциплінарного проступку проводиться на підставі з`ясування усіх обставин його вчинення, у тому числі з урахуванням письмового пояснення працівника. Невиконання власником або уповноваженим ним органом обов`язку зажадати письмове пояснення від працівника та неодержання такого пояснення не є підставою для скасування дисциплінарного стягнення, якщо факт порушення трудової дисципліни підтверджений представленими суду доказами (постанова ВСУ від 19 жовтня 2016 року № 6-2801цс15). Оцінюючи надані сторонами докази у їх сукупності суд приходить до висновку, що надані позивачкою докази не є достатніми для підтвердження викладених в позові обставин, не доводять порушення її трудових прав, а тому в задоволенні позову слід відмовити. Європейський суд з прав людини вказав що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). Оскаржене судове рішення відповідає критерію обґрунтованості судового рішення. Згідно з частиною першою статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (частини 1-2 статті 77 ЦПК України). Метою доказування є з`ясування дійсних обставин справи, обов`язок доказування покладається на сторін, суд за власною ініціативою не може збирати докази. Це положення є одним із найважливіших наслідків дії принципу змагальності у цивільному процесі. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (стаття 78 ЦПК України). Відповідно до частини третьої статті 12, частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи та покладає тягар доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний. Вказаний правовий висновок відповідає постанові Великої Палати Верховного Суду у постанові від 18 березня 2020 року у справі № 129/1033/13, провадження № 14-400цс19. Верховний Суд зазначає, що стандарт доказування є важливим елементом змагального процесу. Якщо сторона не подала достатньо доказів для підтвердження певної обставини, то суд робить висновок про її не доведення. Таким чином, суд дійшов висновку, що позивачкою не було виконано свого процесуального обов`язку із подання належних доказів доведеності заявлених нею вимог, що зумовлює необхідність визнання позовних вимог необґрунтованими із постановленням рішення про відмову у задоволенні позову.

Outcome: dismissed