Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-08 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] , у якому просить визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини після померлого батька [PERSON] протягом трьох місяців з дня набрання законної сили рішення суду. Позовна заява мотивована тим, що [INFO] помер батько позивачки. Після його смерті залишилась спадщина у вигляді автомобіля марки Renault Kangoo, р/н [NUMBER] . Свідоцтво про смерть отримано нею 12.02.2022 року. Після чого в Україні почались активні воєнні дії. Позивачка з родиною виїхала 28.02.2022 року за межі Києва у бік західних кордонів України. 02.03.20222 перебуваючи проїздом в м. Вінниця позивачка звернулася до нотаріуса Першої Вінницької державної нотаріальної контори для оформлення заяви про прийняття спадщини. Нотаріус пояснила їй що реєстри можуть працювати некоректно та взагалі не зрозуміло як проводити нотаріальні дії під час активних військових дій, після чого засвідчила справжність підписів у заяві і пояснила, що поки цього достатньо. Доїхавши до міста Тернопіль 03.03.2022 року позивачка Укрпоштою відправила оригінал нотаріально засвідченої заяви до Костянтинівської державної нотаріальної контори для внесення в реєстр та відкриття спадщини, у зв`язку з тим, що померлий був прописаний у місті Донецьку на окупованій території та деякий час мешкав у м. Костянтинівка, а наступного дня вона вже виїхала за межі України. 06.03.2023 року позивачка отримала можливість приїхати в Україну і 16.03.2023 року звернулася до державного нотаріуса Першої київської державної нотаріальної контори для перегляду реєстру з приводу отримання спадщини, проте їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, у зв`язку з пропущенням строку для прийняття спадщини. Позивачка є спадкоємицею першої черги, крім неї також спадкоємицею першої черги є її рідна сестра, що є відповідачкою по даній справі, остання також не зверталася до нотаріуса для відкриття спадщини. У судове засідання позивачка та її представник не з`явилися, представник позивачки адвокат Алишева Г.М. надала суду заяву про розгляд справи без її участі та без участі позивачки. Позов підтримала в повному обсязі, не заперечувала проти заочного розгляду справи. Відповідачка в судове засідання не з`явилася, була належним чином повідомлена про час, дату та місце розгляду справи, відзиву на позов не подала. Представник третьої особи в судове засідання не з`явилася, надала суду заяву про розгляд справи без її участі, просила відмовити у задоволенні позову у зв`язку з тим, що на її думку, позов пред`явлено не до належного відповідача. Суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, судом встановлені наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. У ході судового розгляду встановлено, що [PERSON] , [INFO] є донькою [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження [NUMBER] від 24 січня 2022 року та свідоцтвом про одруження серія [NUMBER] . (а. с. 6) [INFO] [PERSON] помер. Після смерті батька залишилося спадкове майно у вигляді автомобіля марки Renault Kangoo, р/н [NUMBER] . Свідоцтво про смерть батька отримано [PERSON] [INFO] . Позивачка є спадкоємицею першої черги спадкування за законом. Крім неї, спадкоємицею першої черги спадкування за законом є її рідна сестра [PERSON] , яка є відповідачкою по справі. Як зазначає позивачка у позові, строк звернення з заявою до нотаріуса пропущений нею з поважних причин у зв`язку з початком активних бойових дій на території України з боку російської федерації та з введенням військового стану на території України, в результаті чого позивачка була вимушена виїхати за межі України. 16 березня 2023 року постановою державного нотаріуса Першої київської державної нотаріальної контори позивачці було у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на транспортний засіб у зв`язку з пропуском строку звернення з заявою про прийняття спадщини. Відповідно до\~ст.\~1216\~ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України). Згідно до ч. 1 ст.\~1222\~ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. У відповідності до ст.\~1223\~цього Кодексу право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови у її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Відповідно до\~ст. 1218 цього кодексу\~до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно з ч.ч. 1, 2 статті 1220\~ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Частиною 1 ст.\~1270\~ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 1, 3 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Вказана позиція висловлена Верховним Судом в постанові від 20 січня 2021 року по справі № 752/11156/18-ц (провадження № 61-14082св20). При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Вказана позиція підтверджується також роз`ясненнями, наданими в листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування». Позивачка є спадкоємицею за законом після смерті [PERSON] . Протягом визначеного законодавством строку для звернення із заявою про прийняття спадщини від незалежних від неї обставин не змогла вчинити дії визначені ст. 1270 ЦК України. Враховуючи всі вищевикладені обставини, суд дійшов висновку про те, що в силу об`єктивних обставин, пов`язаних з істотними труднощами, позивачка мала поважну причину пропуску строку встановленого для звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] . Таким чином,\~з урахуванням\~вищевикладеного,\~суд вважає вимоги такими, що підлягають задоволенню.

Outcome: approved