Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-11 00:00:00

[PERSON] (місце проживання: [ADDRESS] ) через свого представника звернувся до Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області з позовною заявою до Департаменту з питань цивільного захисту, мобілізаційної та оборонної роботи Донецької обласної державної адміністрації про визнання протиправними та скасування наказів, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу. В обґрунтування позовних вимог вказано, що 31.07.2020 року позивач був переведений на посаду чергового оперативного відділу оперативно-чергової служби, зв`язку, оповіщення та інформування населення Департаменту з питань цивільного захисту, мобілізаційної та оборонної роботи Донецької обласної державної адміністрації. 17.08.2023 року на підставі службової записки від 15.08.2023 року № 88, у зв`язку з виявленим фактом несанкціонованого проникнення до кабінету директора департаменту, яке відбулося у нічний час з 12.08.2023 року по 13.08.2023 року під час чергування позивача, було розпочато службове розслідування стосовно [PERSON] , а останнього на час проведення службового розслідування відсторонено від виконання обов`язків чергового оперативного відділу оперативно-чергової служби, зв`язку, оповіщення та інформування населення без збереження заробітної плати. Наказом №59-к/105-23 від 08.09.2023 року директора Департаменту з питань цивільного захисту, мобілізаційної та оборонної роботи Донецької обласної державної адміністрації, закрито службове розслідування стосовно [PERSON] та оголошено йому догану за неналежне виконання посадових обов`язків, а саме невиконання п. 2.16 посадової інструкції чергового оперативного відділу оперативно-чергової служби, зв`язку, оповіщення та інформування населення. З вищевказаними наказами позивач не погоджується та вважає їх протиправними, оскільки до кабінету директора під час свого чергування не заходив, його комп`ютером не користувався. Щодо роботи камер відеоспостереження позивач пояснив, що останні працювали та на них були зображення, в їх роботу він не втручався, в кімнату чергового протягом чергування останнього ніхто сторонній не заходив. Ухвалою судді Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 01.12.2023 року дану позовну заяву прийнято до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження та призначено судове засідання. Представник відповідача через систему «Електронний суд» надіслала відзив, в якому просила відмовити у задоволенні позову, посилаючись на те, що відповідно до\~п.\~2.16\~посадової інструкції\~чергових оперативних\~відділу оперативночергової\~служби,\~зв`язку,\~оповіщення та\~інформування населення\~вони виконують\~інші завдання\~директора департаменту,\~начальника відділу,\~що стосуються\~несення чергування.\~Згідно із\~доповідною начальника\~відділу [PERSON] \~від 28.08.2023\~року щоденно\~перед заступанням\~на чергування,\~для чергових\~оперативних відділу\~оперативно-чергової\~служби,\~оповіщення та\~інформування населення\~проводяться інструктажі.\~12.08.2023\~року черговому\~оперативному відділу\~ [PERSON] \~було проведено\~інструктаж щодо\~необхідності збереженні\~майна та\~недоторканості приміщень\~комплексу нежитлових\~будівель і\~споруд у\~неробочий час,\~шляхом моніторингу\~камер зовнішнього\~нагляду та\~візуального контролю.\~Жодних доповідей\~від [PERSON] \~про надзвичайні\~події (проникнення\~сторонніх осіб),\~про неполадки,\~відключення камер\~або про\~збої в\~роботі відеореєстратора\~під час\~його чергування\~з 12.08.2023\~року по\~13.08.2023\~року,\~до керівництва\~департаменту та\~безпосереднього керівника\~не надходило. Крім того, представник відповідача зауважує на тому, що відповідно до графіку чергувань чергових оперативних на серпень 2023 року, черговий оперативний відділу [PERSON] повинен був заступити на чергування 02 серпня 2023 року, проте останній написав заяву, в якій попросив надати дозвіл на підміну чергування на 12 серпня 2023 року, тобто саме на день, коли реєстратор з невідомих причин перестав здійснювати збереження файлів та було здійснено несанкціонований доступ до кабінету директора департаменту, при цьому пароль та логін для входу до відеореєстратора був у вільному доступі чергових оперативних та знаходився на столі в кімнаті чергових оперативних відділу. З урахуванням вищенаведеного, представник відповідача вважає, що департаментом було правомірно застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани до позивача. Також щодо стягнення з відповідача середнього заробітку за час вимушеного прогулу внаслідок відсторонення від роботи зазначено, що наданий позивачем розрахунок не відповідає дійсній кількості відпрацьованих позивачем змін та його середньоденній заробітній платі, у зв`язку з чим дана сума має бути зменшена до 13979 грн (2795,80 середньоденна заробітна плата * 5 середньомісячне число робочих днів). В судовому засіданні представник позивача зменшила позовні вимоги щодо стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу внаслідок відсторонення від посади до 13979 грн. Представники відповідача просили відмовити у задоволенні позову, посилаючись на підстави, викладені у відзиві. Також зауважили на тому, що відповідно до посадової інструкції [PERSON] , він виконує інші завдання директора департаменту, начальника відділу, що стосуються несення чергування, про що перед його заступанням на чергування було проведено інструктаж, а саме щодо необхідності збереженні майна та недоторканості приміщень комплексу нежитлових будівель і споруд у неробочий час, шляхом моніторингу камер зовнішнього нагляду та візуального контролю. З вищевказаним інструктажем [PERSON] ознайомлений під підпис в журналі прийому (здачі) чергування. Заслухавши думку сторін, дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне. Наказом № 80-к від 30.10.2015 року [PERSON] був прийнятий на посаду відповідального чергового відділу оперативної служби зв`язку, оповіщення та інформування населення управління мобілізаційної, оборонної роботи та оперативно-чергової служби, зв`язку та оповіщення Донецької обласної державної адміністрації. Наказом № 71-к/ 105-20 від 31.07.2020 року [PERSON] переведений на посаду чергового оперативного відділу оперативно-чергової служби, зв`язку, оповіщення та інформування населення Департаменту з питань цивільного захисту, мобілізаційної та оборонної роботи Донецької обласної державної адміністрації. Відповідно до пункту 1.1. загальних положень Посадової інструкції черговий оперативний відділу підпорядковується безпосередньо начальнику відділу оперативно-чергової служби, зв`язку, оповіщення та інформування населення департаменту. Згідно п. 1.6 посадової інструкції чергового оперативного відділу оперативночергової служби, зв`язку, оповіщення та інформування населення Департаменту з питань цивільного захисту, мобілізаційної та оборонної роботи Донецької обласної державної адміністрації, затвердженої 03.08.2020 року, оперативний (підмінний) дотримується вимог цієї посадової інструкції. В повсякденному режимі роботи викону посадові обов`язки у якості дублюючого чергового оперативного (з 07.00 до 16.00 години, крім святкових та вихідних днів). У разі відсутності одного з чергових оперативних без поважних причин (відпустка, хвороба тощо), за вказівкою начальника відділу працює за змінним графіком роботи. Відповідно до пункту 2.16. Посадової інструкції черговий оперативний відділу оперативно-чергової служби, зв`язку, оповіщення та інформування населення Департаменту зобов`язаний виконувати інші завдання директора Департаменту, начальника Відділу, що стосується несення чергування. Згідно із доповідною начальника відділу [PERSON] від 28.08.2023 року, щоденно перед заступанням на чергування, для чергових оперативних відділу оперативно-чергової служби, оповіщення та інформування населення проводяться інструктажі, про що свідчать підписи в журналу прийому (здачі) чергувань на ПУ керівника ТПЄДСЦЗ Донецької області. Відповідно до журналу чергувань та графіків чергувань, в період з 12.08.2023 року по 13.08.2023 року на чергуванні перебував [PERSON] 14.08.2023 року директор департаменту [PERSON] встановив, що відбиток печатки на тубусі з запасним ключем від його кабінету має нечітке відображення, в результаті чого директором було поновлено відбиток печатки. При поверхневому огляді кабінету директор зазначив, що кабінет був зачинений на ключ, а всі речі знаходились на своїх місцях. Його комп`ютер (ноутбук) знаходився на робочому столі. За дорученням директора департаменту [PERSON] , в присутності [PERSON] та [PERSON] , було здійснено огляд та перевірку ноутбука, що знаходився в кабінеті директора. При перевірці інформації на комп`ютері (історії відвідування веб-сайтів, журналу включення/вимкнення комп`ютера, файлового менеджера на комп`ютері) зафіксовано активність комп`ютера у нічний час, а саме з 23:46 12.08.2023 року до 00:44 13.08.2023 року. З протоколу № 1.3 комісії вбачається, що 16.08.2023 за дорученням директора департаменту [PERSON] та враховуючи наполягання [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] вирішили переглянути записи з камер відеоспостереження, що повинні зберігатись на жорсткому диску відеореєстратору в кімнаті оперативних чергових, встановлено факт відсутності будь-яких записів на диску HDD до 16.08.2023 року. При вході у систему відеореєстратора в меню управління знаходилось повідомлення «смена рабочего HDD» час 23:16:57 12.08.2023 року. Наказом № 50-к/105/-23 від 17.08.2023 року директора Департаменту з питань цивільного захисту, мобілізаційної та оборонної роботи Донецької обласної державної адміністрації «Про проведення службового розслідування стосовно [PERSON] » відповідно до Кодексу законів про працю України, на підставі службової записки від 15.08.2023 року № 88, у зв`язку з виявленим фактом несанкціонованого проникнення до кабінету директора департаменту у нічний час з 12.08.2023 року по 13.08.2023 року, під час чергування [PERSON] , чергового оперативного відділу оперативно-чергової служби, зв`язку, оповіщення та інформування населення, створено комісію з проведення службового розслідування, доручено комісії розпочати службове розслідування 17 серпня 2023 року стосовно [PERSON] , чергового оперативного відділу оперативно-чергової служби, зв`язку, оповіщення та інформування населення, на час проведення службового розслідування відсторонено [PERSON] від виконання обов`язків чергового оперативного відділу оперативно-чергової служби, зв`язку, оповіщення та інформування населення без збереження заробітної плати. Пунктом 4 наказано за результатами службового розслідування Комісії скласти відповідний акт та подати на розгляд директору. Наказом № 51-к/105/-23 від 17.08.2023 року директора Департаменту з питань цивільного захисту, мобілізаційної та оборонної роботи Донецької обласної державної адміністрації «Про проведення службового розслідування» відповідно до Кодексу законів про працю України, на підставі службової записки від 15.08.2023 року № 89, у зв`язку з виявленим фактом відсутності записів за період з 12.08.2023 року по 13.08.2023 року, під час чергування [PERSON] , чергового оперативного відділуоперативно-чергової служби, зв`язку, оповіщення та інформування населення, з камер спостереження на відеореєстраторі, який знаходиться в кімнаті чергових, створено комісію з проведення службового розслідування; наказано комісії розпочати службове розслідування 17 серпня 2023 року та за результатами службового розслідування скласти відповідний акт та подати на розгляд директору. В ході проведення службового розслідування доказів (підтверджень, фактів) особистого проникнення до кабінету директора департаменту з боку [PERSON] під час його чергування з 12.08.2023 на 13.08.2023 не виявлено, але залишився встановленим факт проникнення до кабінету директора сторонньої особи (осіб) в ніч з 12.08.2023 року на 13.08.202 3 року. Наказом №59-к/105-23 від 08.09.2023 року директора Департаменту з питань цивільного захисту, мобілізаційної та оборонної роботи Донецької обласної державної адміністрації «Про закриття службового розслідування та оголошення догани [PERSON] »: п. 1 - Закрито службове розслідування стосовно [PERSON] , чергового оперативного відділу оперативно-чергової служби, зв`язку, оповіщення та інформування населення, яке було відкрито відповідно до наказу від 17 серпня 2023 року № 50-к/105-23 «Про проведення розслідування стосовно [PERSON] »; п. 2 - Оголошено [INFO] [PERSON] , черговому оперативного відділу оперативно-чергової служби, зв`язку, оповіщення та інформування населення, догану за неналежне виконання посадових обов`язків, а саме невиконання п. 2.16 посадової інструкції чергового оперативного відділу оперативно-чергової служби, зв`язку, оповіщення та інформування населення; п. 3 - БабічуД.В. приступити до виконання обов`язків чергового оперативного відділу оперативно-чергової служби, зв`язку, оповіщення та інформування населення 11 вересня 2023 року, відповідно до затвердженого графіку. Наказом № 60-к/105-23 від 08.09.2023 року директора Департаменту з питань цивільного захисту, мобілізаційної та оборонної роботи Донецької обласної державної адміністрації «Про закриття службового розслідування»: п. 1 - Закрито службове розслідування, яке було відкрито відповідно наказу від 17 серпня 2023 року № 51- к/105-23 «про проведення службового розслідування», у зв`язку з відсутністю доказів (підтверджень, фактів). Вирішуючи спір по суті суд виходив з наступного. Статтею 43 Конституції України\~кожному гарантовано право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Конституційний Суд України у Рішеннях від 07 липня 2004 року № 14-рп/2004, від 16 жовтня 2007 року № 8-рп/2007 та від 29 січня 2008 року № 2-рп/2008 зазначав, що визначене\~статтею 43 Конституції України\~право на працю розглядає як природну потребу людини своїми фізичними і розумовими здібностями забезпечувати своє життя. Право заробляти собі на життя є невід`ємним від права на саме життя, оскільки останнє є реальним лише тоді, коли матеріально забезпечене. Відповідно до ст. ст. 15, 16 ЦК України кожна особа має право на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Згідно ч. 1 ст. 3 КЗпП України, законодавство про працю регулює трудові відносини працівників усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, виду діяльності і галузевої належності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами. Відповідно до ст. 4 КЗпП України, законодавство про працю складається з Кодексу законів про працю України та інших актів законодавства України, прийнятих відповідно до нього. Згідно ч. 1 ст. 21 КЗпП України трудовим договором є угода між працівником і роботодавцем (роботодавцем - фізичною особою), за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену цією угодою, а роботодавець (роботодавець - фізична особа) зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін. Трудовим договором можуть встановлюватися умови щодо виконання робіт, які вимагають професійної та/або часткової професійної кваліфікації, а також умови щодо виконання робіт, які не потребують наявності у особи професійної або часткової професійної кваліфікації. Відповідно до ст. 21 та 139\~КЗпП\~працівник, який уклав трудовий договір, зобов`язаний виконувати правила внутрішнього трудового розпорядку підприємства, установи, організації, виконувати розпорядження власника або вповноваженого ним органу, дотримуватися трудової та технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці. Статтею 46 КЗпП України визначені підстави відсторонення працівника від роботи власником або уповноваженим органом, а саме відсторонення працівників від роботи власником або вповноваженим ним органом допускається в разі: появи на роботі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння; відмови або ухилення від обов`язкових медичних оглядів; відмови або ухилення від навчання, інструктажу і перевірки знань з охорони праці та протипожежної охорони; в інших випадках, передбачених законодавством. Відповідач як на підставу відсторонення [PERSON] від виконання обов`язків без збереження заробітної плати у своєму наказі №50-к/105/-23 посилався на проведення службового розслідування за фактом несанкціонованого проникнення до кабінету директора. При цьому суд звертає увагу на те, що такої підстави відсторонення як проведення службового розслідування по факту можливої причетності працівника, нормами статті 46 КЗпП України не передбачено, а локальні нормативно-правові документи підприємства не відносяться до законодавчих актів, у зв`язку з чим зазначення у них додаткових підстав для відсторонення працівника від роботи, не може бути підставою для їх застосування, а у разі такого застосування не свідчить про його законність. Правовий висновок про те, що статтею 46 КЗпП України встановлений вичерпний перелік випадків відсторонення працівника від роботи висловлено Верховним Судом, зокрема у постановах від 01 квітня 2020 року\~\~у справі № 761/12073/18 (провадження № 61-13444св19) та від 23 січня 2019 року у справі № 755/6458/15-ц (провадження № 61-18651св18). З огляду на викладене, суд доходить висновку, що п. 3 наказу № 50-к/105/-23 від 17.08.2023 року є таким, що прийнятий з порушенням вимог трудового законодавства, зокрема статті 46 КЗпП України, у зв`язку з чим підлягає скасуванню. Щодо стягнення з відповідача на користь позивача середнього заробітку за час вимушеного прогулу, внаслідок відсторонення від роботи, суд звертає увагу на наступне. Середній заробіток працівника визначається відповідно до ст. 27 Закону України «Про оплату праці» за правилами, передбаченими Порядком обчислення середньої заробітної плати, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 08 лютого 1995 року № 100. З урахуванням цих норм, зокрема абзацу третього пункту 2 Порядку, середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні два календарні місяці роботи, що передують місяцю, в якому відбувається подія, з якою пов`язана відповідна виплата. Відповідно до пункту 5 Порядку основою для обчислення загальної суми заробітку, що підлягає виплаті за час вимушеного прогулу, є середньоденна (середньогодинна) заробітна плата працівника, яка згідно з пунктом 8 цього Порядку визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів за цей період. Після визначення середньоденної заробітної плати як розрахункової величини для нарахування виплат працівнику здійснюється нарахування загальної суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу, яка обчислюється шляхом множення середньоденної заробітної плати на середньомісячне число робочих днів у розрахунковому періоді (абзац другий пункту 8 Порядку). Середньомісячне число робочих днів розраховується діленням на 2 сумарного числа робочих днів за останні два календарні місяці згідно з графіком роботи підприємства, установи, організації, встановленим з дотриманням вимог законодавства (абзац третій пункту 8 Порядку). Представником відповідача у відзиві було здійснено розрахунок середнього заробітку позивача за час вимушеного прогулу, з яким представник позивача погодилася у судовому засіданні. З огляду на те, що [PERSON] незаконно відсторонено від роботи на період службового розслідування, суд доходить висновку, що відповідач зобов`язаний виплатити середню заробітну плату позивачу за час вимушеного прогулу у розмірі 13979 грн. Також п. 2 наказу №59-к/105-23 від 08.09.2023 року [PERSON] оголошено догану за неналежне виконання посадових обов`язків. Відповідно до ч. 1 ст. 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення. Згідно ст. 148 КЗпП України, дисциплінарне стягнення застосовується роботодавцем безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Відповідно до ч. 1, 3 ст. 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувані ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню робогу працівника. Суд критично ставиться до тверджень представників відповідача про те, що [PERSON] повинен був слідкувати за територією департаменту та не допускати до приміщень (будівель та споруд) сторонніх осіб, шляхом моніторингу камер зовнішнього нагляду та візуального контролю, оскільки Положенням про відділ оперативно-чергової служби, зв`язку, оповіщення та інформування населення Департаменту з питань цивільного захисту мобілізаційної та оборонної роботи Донецької обласної державної адміністрації, затвердженим наказом в.о. директора департаменту від 30.06.2021 року №24-ОД/103-21, та іншими матеріалами у справі не передбачено наявність у [PERSON] вищевказаних посадових обов`язків. Крім того, суд не бере до уваги посилання представників відповідача на те, що вищевказані обов`язки підпадають під поняття «інші повноваження» згідно пункту 2.16. Посадової інструкції [PERSON] , які були роз`ясненні останньому безпосередньо перед чергуванням, оскільки як вбачається з журналу прийому (здачі) чергування, [PERSON] було проведено інструктаж 12.08.2023 року, при цьому відповідач не підтвердив жодними доказами зміст проведеного інструктажу. Також в судовому засіданні були допитані свідки [PERSON] та [PERSON] . Свідок [PERSON] в судовому засіданні зазначив, що він працює у відділі соціального захисту. Директор підприємства попросив останнього оглянути його ноутбук, оскільки [PERSON] розуміється на комп`ютерних технологіях та встановлював дану систему програмного забезпечення, проте повідомив, що спеціальної освіти в цій галузі не має. Свідку також відомо, що директор ніколи не вимикав комп`ютер, проте в понеділок ноутбук було вимкнено, і відкривши його, [PERSON] встановив, що активності не було до певного відрізку часу, після якого здійснився пошук, при цьому без фізичного користувача здійснення пошуку неможливе. Щодо посадових обов`язків [PERSON] , свідок повідомив, що не знає, що входить у його функціональні обов`язки. Свідок [PERSON] - начальник відділу, повідомив, що у 2021 році були встановлені камери відеоспостереження та за усним дорученням директора, моніторинг камер зовнішнього нагляду та візуального контролю входить до посадових обов`язків чергового оперативного відділу оперативно-чергової служби, зв`язку, оповіщення та інформування населення. Крім того зазначив, що щоденно перед заступанням на чергування, для чергових оперативних відділу оперативно-чергової служби, оповіщення та інформування населення проводяться інструктажі, в ході яких акцентується увага на виконання посадових інструкцій, збереженні майна та недоторканості приміщень комплексу нежитлових будівель і споруд, шляхом моніторингу камер зовнішнього нагляду та візуального контролю, з урахуванням оперативної обстановки. Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, допитавши свідків, суд доходить висновку, що відповідачем не доведено жодними належними та допустимими та достатніми доказами, що [PERSON] неналежно виконував свої посадові обов`язки. Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). На підставі\~викладеного,\~суд доходить\~висновку,\~що позивач\~довів належними,\~допустимими та\~достатніми доказами\~неправомірність винесених\~наказів про\~відсторонення від\~посади та\~про оголошення\~догани,\~у зв`язку\~з чим\~позовні вимоги\~є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Outcome: approved