Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-18 00:00:00

Позивачка звернулася до суду із позовом, в якому просила визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] в с.Пилипківці, Кам`янець-Подільського (Новоушицького) району, Хмельницької області. Після смерті останньої відкрилась спадщина, до складу якої увійшла земельна ділянка з обслуговування житлового будинку та ведення особистого підсобного господарства площею 0,3808 гектарів. Право власності на дану земельну ділянку підтверджується державним актом на право власності на земельну ділянку ХМ №334 від 07 серпня 1995 року, що виданий Пилипковецькою сільською радою. За життя [PERSON] склала заповіт, відповідно до якого заповіла усе своє майно позивачці. Позивачка спадщину не прийняла, оскільки з поважних причин не подала у визначений законом строк до нотаріуса заяву про прийняття спадщини, через те, що не знала про наявність заповіту. Ухвалою суду від 30 липня 2024 року відкрито провадження у справі, призначено підготовче засідання, задоволено клопотання представника позивачки про витребування у нотаріуса даних щодо заведення спадкової справи після смерті [PERSON] , надано відповідачу строк для подання відзиву на позов. Ухвалою суду від 05 вересня 2024 року закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті. Від відповідача Новоушицької селищної ради Хмельницької області надійшла заява про розгляд справи без участі представника, заперечень проти позову не має. Позивачка у судове засідання не з`явилася, подала заяву про розгляд справи за її відсутності, позов підтримала. Представник позивачки у судовому засіданні позов підтримав. Суд, заслухавши представника позивачки, безпосередньо дослідивши та оцінивши докази у справі, встановив наступні фактичні обставини та зміст спірних правовідносин. [INFO] померла [PERSON] (а.с.8 на звороті). [PERSON] заповіла усе своє майно позивачці (а.с.10 на звороті). На день смерті [INFO] [PERSON] була зареєстрована та проживала одна в [ADDRESS] (а.с.11 на звороті, 12). Із копії державного акту на право приватної власності на землю серії ХМ №334 видно, що [PERSON] належить земельна ділянка, площею 0,3808 гектарів на території с.Пилипківці для обслуговування житлового будинку та ведення особистого підсобного господарства (а.с.9, 9 на звороті). Позивачці відмовлено у видачі свідоцтва на право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , у зв`язку із пропуском встановленого строку для прийняття спадщини, що підтверджується постановою нотаріуса від 24 липня 2024 року (а.с.10). Вказана відмова нотаріуса стала підставою для звернення позивачки з даним позовом до суду. Інформація, щодо заведення спадкової справи після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] в Спадковому реєстрі відсутня (а.с.25,26). За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Разом з тим Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Так, позивачка в обґрунтування поважності причин пропущення строку для прийняття спадщини, посилається на те, що довідалась про заповіт від [PERSON] , яка переїхала на тимчасове проживання у будинок померлої [PERSON] , і проводячи прибирання у будинку між документами, а саме технічним паспортом на будинок було виявлено заповіт. Після чого [PERSON] передала вказаний заповіт позивачці. Свідок [PERSON] в судовому засіданні підтвердила те, що внаслідок війни на території України вона переїхала на тимчасове проживання у с.Пилипківці з Миколаївської області та поселились у житловий будинок, який належав померлій [PERSON] . Проводячи прибирання у будинку між документами, а саме технічним паспортом на будинок було виявлено заповіт, який вона передала [PERSON] . Необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. З врахуванням\~встановлених доказів, суд дійшов висновку, що позивачка з поважної причини - через незнання про існування заповіту, пропустила передбачений законом строк звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . При таких обставинах підстав позов є обґрунтованим та підлягає до задоволення.

Outcome: approved