Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-23 00:00:00

06.08.2024 р. позивач звернувся до суду з зазначеною заявою. Провадження у справі відкрито 06.08.2024 р., витребувано дані про реєстрацію відповідача, як внутрішньо-переміщеної особи. Короткий зміст вимог заяви Між АТ «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» та [PERSON] 30.12.2017 на підставі кредитного договору № 200950360201 видано кредитну картку з кредитним лімітом в сумі 27605 грн., який пізніше було збільшено до 45000 грн. Відповідач не виконує свої кредитні зобов`язання належним чином довготривалий строк. Заборгованість відповідача перед позивачем станом на 30.04.2024 складає 73311.51 (сімдесят три тисячі триста одинадцять гривня 51 копійка) грн., з яких: 44889.13 грн. заборгованість за кредитом; 28422.38 грн. заборгованість процентами 24.02.2022р. Зазначає, що позивачем не пропущено строк позовної давності з наступних підстав. 11.03.2020р. постановою Кабінету Міністрів України "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" від 11 березня 2020 року N 211 впроваджено дію карантину на території України. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 Цивільного Кодексу України були продовжені на строк дії такого карантину(п.12 Прикінцевих та перехідних положень ЦКУ). Законом України "Про правовий режим воєнного стану" в Україні введено режим воєнного стану. У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257 - 259, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії (п.19 Прикінцевих та перехідних положень ЦКУ). У цей же строк позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 УК України, а також від сплати неустойки (штрафи, пені) нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, які підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). 1 липня 2023р. завершено дію карантину (Постанова КМУ №651 від 27.06.2023). Однак строки стягнення заборгованості по кредитах, які настали в період з 11.03.2020р. продовжуються до закінчення дії воєнного стану в Україні та тридцятиденний строк після його припинення або скасування. Кредитний договір укладено між сторонами процесу 30.12.2017. Однак кредитною карткою Відповідач користувався і здійснював платежі до 02.09.2019, що відображено в розрахунку заборгованості та виписках по рахунку. Оскільки Позивач звертається до суду 10.06.2024, строки позовної давності в даному випадку повністю дотримано. Просить стягнути вказану заборгованість та судові витрати. Процедура судового розгляду У судове засідання сторони не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, позивач надав письмову заяву, згідно якої підтримує заявлені позовні вимоги. Відповідач повідомлявся про дату, час та місце розгляду справи рекомендованими листами за зареєстрованою адресою місця проживання, які повернуті у зв`язку з закінченням терміну зберігання, а також, додатково, через офіційний сайт Судова влада. Судом з`ясовувалось місце реєстрації відповідача, дані щодо його реєстрації, як внутрішньо-переміщеної особи, але, згідно отриманих відповідей, дані відсутні. Суд вважає, що відповідач належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, його неявка є повторною (вперше не з`явився в судове зсідання на 05.09.2024 р.), клопотання про відкладення розгляду справи або докази на підтвердження поважності причин неявки в судове засідання не надані. Враховуючи наведене, суд вважає можливим розглянути справу без участі сторін, беручи до уваги подану позивачем заяву, та за відсутності відповідача, відповідно до положень п. 1 ч. 3 ст. 23 ЦПК України. В матеріалах справи достатньо доказів про їх права та взаємовідносини сторін на теперішній час. Фіксація судового процесу звукозаписувальними технічними засобами не здійснюється на підставі ч. 2\~ст. 247 ЦПК України. Фактичні обставини, встановлені судом Дослідивши матеріали справи, судом фактично встановлено наступне. Між АТ «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» та [PERSON] 30.12.2017 на підставі кредитного договору № 200950360201 видано кредитну картку з кредитним лімітом в сумі 27605 грн., який, згідно довідки про збільшення кредитного ліміту по договору від 30.12.2017 р. було збільшено до 45000 грн. Відповідач не виконує свої кредитні зобов`язання. Заборгованість відповідача перед позивачем станом на 30.04.2024 складає 73311.51 (сімдесят три тисячі триста одинадцять гривня 51 копійка) грн., з яких: 44889.13 грн. заборгованість за кредитом; 28422.38 грн. заборгованість процентами 24.02.2022р. Останній платіж відповідачем було внесено 30.09.2019 р. Таким чином, позивач наділений правом грошової вимоги до відповідача. Мотиви, з яких виходить суд і застосовані норми права Правовідносини між сторонами, які виникли на підставі вищенаведених фактичних обставин, регламентуються такими правовими нормами. Відповідно до положень ст. 526, ст. 530 ЦК України зобов`язання повинні виконуватися належним чином і в установленні строки відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства, а згідно ст. 629 ЦК України - договір є обов`язковим для виконання сторонами. Частиною 1 ст. 610 ЦК України передбачено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Згідно ч. 1 ст. 611 ЦК України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Відповідно до ч. 1 ст. 612 ЦК України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Статтею 1046 ЦК України передбачено, що за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Згідно положень ч.1 ст.1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Також згідно ч. 2 ст. 1050 ЦК України якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу. Матеріали справи не містять доказів належного виконання відповідачем умов кредитного договору. Інших підстав, що свідчили б про припинення між сторонами грошового зобов`язання, судом не встановлено. Строк позовної давності позивачем не пропущено, зважаючи на те, що 11.03.2020р. постановою Кабінету Міністрів України "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" від 11 березня 2020 року N 211 впроваджено дію карантину на території України. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 Цивільного Кодексу України були продовжені на строк дії такого карантину(п.12 Прикінцевих та перехідних положень ЦКУ). Законом України "Про правовий режим воєнного стану" в Україні введено режим воєнного стану. У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257 - 259, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії (п.19 Прикінцевих та перехідних положень ЦКУ). У цей же строк позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 УК України, а також від сплати неустойки (штрафи, пені) нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, які підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). 1 липня 2023р. завершено дію карантину (Постанова КМУ №651 від 27.06.2023). Однак строки стягнення заборгованості по кредитах, які настали в період з 11.03.2020р. продовжуються до закінчення дії воєнного стану в Україні та тридцятиденний строк після його припинення або скасування. Кредитний договір укладено між сторонами процесу 30.12.2017. Кредитною карткою Відповідач користувався і здійснював платежі до 02.09.2019, що відображено в розрахунку заборгованості та виписках по рахунку. Оскільки Позивач звертається до суду 10.06.2024, строки позовної давності дотримано. Висновки суду за результатами розгляду позову Оцінюючи та проаналізувавши надані суду докази, суд знаходить їх достатніми, належними та допустимими. Оскільки отримані та використані позичальником кошти в добровільному порядку не повернуті, наявність заборгованості підтверджується розрахунком в матеріалах справи, з яким суд погоджується, позивачем надані докази на підтвердження права переходу грошової вимоги, які суд приймає до уваги, відповідач не надав суду докази виконання зобов`язання з повернення позичених коштів. Враховуючи наведене, суд прийшов до висновку про необхідність задовольнити позовні вимоги у повному обсязі. Щодо розподілу судових витрат Відповідно до положень ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. До позовної заяви позивачем додано квитанцію (платіжну інструкцію) № 565 від 11.06.2024 року, яка підтверджує факт сплати ним судового збору в розмірі 2422 (дві тисячі чотириста двадцять дві) грн. 40 коп. Оскільки позовні вимоги задоволені у повному обсязі, з відповідача підлягають стягненню на користь позивача витрати по сплаті судового збору у вказаній сумі.

Outcome: approved