Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-22 00:00:00

У січні 2024 року ТОВ ФК Траст фінанс звернулося до суду з заявою про визнання спадщини відумерлою. Обґрунтовуючи вимоги заяви, посилається на те, що 19 травня 2008 року між ВАТ Універсал Банк та [PERSON] був укладений кредитний договір № 012-2008-1556. В забезпечення виконання зобов`язань закредитним договором сторони кредитного договору уклали також договір іпотеки, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Бочаровою С. В. та зареєстрований в реєстрі за номером 1840. Предметом договору іпотеки стала земельна ділянка площею 0,1726 га з кадастровим номером 3222480401:01:067:0004, розташована за адресою: [ADDRESS] . 30 квітня 2021 року АТ Універсал Банк та ТОВ ФК Європейська агенція з повернення боргів уклали договір факторингу, за яким за вказаними кредитним та іпотечним договорами право вимоги було відступлено на користь ТОВ ФК Європейська агенція з повернення боргів. В подальшому право вимоги було відступлене на користь ТОВ ФК Траст Фінанс. Оскільки [PERSON] неналежним чином виконував умови договору, то утворилася заборгованість за кредитним договором у розмірі 1 199 162,66 грн. [INFO] [PERSON] помер. Спадщину після його смерті прийняла [PERSON] . Вніслідок невиконання умов кредитного договору АТ Універсал Банк звернувся до суду з позовом про звернення стягнення на предмет іпотеки. Остаточним судовим рішенням від 07 грудня 2022 року у справі № 2-673/10 закрито провадження у справі, оскільки [PERSON] померла. Позивач зазначає, що відсутні відомості про спадкоємців боржника. Спадкодавцю на праві власності належить земельна ділянка площею 0,1726 га з кадастровим номером 3222480401:01:067:0004, розташована за адресою: [ADDRESS] , яка була передана [PERSON] в іпотеку. За таких обставин заявник вважає, що належним способом захисту його порушеного права є звернення з заявою про визнання спадщини відумерлою. В зв`язку з чим просить суд, позивач просить суд: 1.визнати спадщину [PERSON] , а саме земельну ділянку площею 0,1726 га з кадастровим номером 3222480401:01:067:0004, розташована за адресою: [ADDRESS] , відумерлою; 2.передати у власність Білогородської територіальної громади в особі Білгородської сільської ради Бучанського району Київської області відумерлу спадщину після смерті [PERSON] , а саме земельну ділянку площею 0,1726 га з кадастровим номером 3222480401:01:067:0004, розташована за адресою: [ADDRESS] . Києво-Святошинський районний суд Київської області ухвалою від 22 січня 2024 року відкрив провадження у справі. В судове засідання заявник ТОВ ФК Траст Фінанс не з`явився, про дату, час та місце слухання справи сповіщений належним чином, представник заявника подав заяву про розгляд справи за його відсутності. Білогородська сільська рада Бучанськго району Київської області в судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце слухання справи сповіщена належним чином, причини неявки не повідомила. Відповідно до п. 8 ч. 2\~ст. 293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про: визнання спадщини відумерлою. Відповідно до\~вимог частини\~першої,\~третьої статті\~223\~ЦПК України\~неявка у\~судове засідання\~будь-якого\~учасника справи\~за умови,\~що його\~належним чином\~повідомлено про\~дату,\~час і\~місце цього\~засідання,\~не перешкоджає\~розгляду справи\~по суті.\~Якщо учасник\~справи або\~його представник\~були належним\~чином повідомлені\~про судове\~засідання,\~суд розглядає\~справу за\~відсутності такого\~учасника справи\~у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки. У зв`язку з неявкою сторін в силу ч. 2\~ст. 247 ЦПК України\~фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Згідно з частини п`ятої статті 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. Відповідно до постанови КЦС ВС від 30 вересня 2022 року за № 761/38266/14 якщо проголошення судового рішення не відбувається, то датою його ухвалення є дата складення повного судового рішення, навіть у випадку, якщо фактичне прийняття такого рішення відбулось у судовому засіданні, яким завершено розгляд справи і в яке не з`явились всі учасники такої справи. При цьому, дата, яка зазначена як дата ухвалення судового рішення, може бути відмінною від дати судового засідання, яким завершився розгляд справи і у яке не з`явились всі учасники такої справи. Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, доводи представника позивача, викладені в позові, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, дійшов такого висновку. Відповідно до вимог частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Суд встановив, що 19 травня 2008 року ВАТ Універсал Банкта [PERSON] уклали кредитний договір, за умовами якого [PERSON] отримав кредитні кошти на суму 150 000,00 дол. США, які боржник зобов`язався повернути та сплатити 12,45% річних. За змістом пункту 1.3 цього договору цільове призначення кредитних коштів для придбання земельної ділянки площею 0,1726 га з кадастровим номером 3222480401:01:067:0004, розташована за адресою: [ADDRESS] . В забезпечення виконання зобов`язань сторони уклали також іпотечний договір, за умовами якого [PERSON] передав ВАТ Універсал Банк в іпотеку земельну ділянку площею 0,1726 га з кадастровим номером 3222480401:01:067:0004, розташована за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до положень договору купівлі-продажу від 19 травня 2008 року [PERSON] продала, а [PERSON] купив купив земельну ділянку площею 0,1726 га з кадастровим номером 3222480401:01:067:0004, розташована за адресою: [ADDRESS] . Рішенням від 28 січня 2010 року у справі № 2-673/10 Дарницький районний суд міста Києва задовольнив позовні вимоги ВАТ Універсал Банк до [PERSON] , [PERSON] , про стягнення заборгованості. Стягнув солідарно з відповідачів на користь позивача заборгованість за кредитним договором у розмірі 1 119 162,66 грн. Вирішив питання про розподіл судових витрат. 15 квітня 2015 року [PERSON] звернулася до Рокитнянської районної державної нотаріальної контори з з-аявою про прийняття спадщини. За змістом довідки виконавчого комітету Бирюковської сільської ради [PERSON] дійсно проживала разом з [PERSON] , який помер [INFO] , до дня смерті за адресою: [ADDRESS] . 27 квітня 2018 року АТ Універсал Банк направило до Рокитнянської районної державної нотаріальної контори претензію до спадкоємців боржника з вимогою про повідомлення кредитора про прийняття спадкоємцями спадщини, до складу якої входять ці кредитні зобов`язання. 30 квітня 2021 року АТ Універсал Банк та ТОВ ФК Європейьска агенція з повернення боргів уклали договір про відступлення прав вимоги, за яким новий кредитор ТОВ ФК Європейьска агенція з повернення боргів набуло право вимоги, зокрема, і до [PERSON] за кредитним договором та договором забезпечення. 05 листопада 2021 року ТОВ ФК Європейьска агенція з повернення боргів та ТОВ ФК Траст Фінанс уклали договір про відступлення права вимоги за кредитним договором, за яким право вимоги до [PERSON] перейшло до ТОВ ФК Траст Фінанс. Зазначені обставини встановлені в ухвалі Верховного Суду від 08 грудня 2021 року у справі № 369/14444/18, а тому в контексті приписів частини четвертої статті 82 ЦПК України доказуванню не підлягають. 02 листопада 2022 року ТОВ ФК Трас Фінанс надіслало до Рокитнянської районної державної нотаріальної контори претензію до спадкоємців боржника, в якому просило повідомити про наявність спадкоємців боржника та про видачу свідоцтва про прийняття спадщини. Ухвалою від 07 грудня 2022 року Київський апеляційний суд закрив провадження у справі № 369/14444/18 за позовом ПАТ Універсал Банк до [PERSON] в зв`язку зі смертю відповідача. Відповідно до частин першої, другої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Згідно зі статтею 16\~ЦК України\~кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого\~немайнового або майнового права та інтересу. Наведеною нормою матеріального права визначено способи захисту прав та інтересів, і цей перелік не є вичерпним. Суд зобов`язаний з`ясувати характер спірних правовідносин (предмет і підстави позову), наявність/відсутність порушеного права чи інтересу та можливість його поновлення / захисту в обраний спосіб. Для того, щоб право на доступ до суду було ефективним, особа повинна мати чітко визначену та дієву можливість оскаржити подію, яка, на її думку, порушує її права й\~охоронювані законом інтереси. Згідно з положеннями статті 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Отже, стаття 15 ЦК України визначає об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язане з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи. Порушенням вважається такий стан суб`єктивного права, за якого воно зазнало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок чого суб`єктивне право особи зменшилося або зникло як таке; порушення права пов`язано з позбавленням можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково. При цьому позивач, тобто особа, яка подала позов, самостійно визначається з порушеним, невизнаним чи оспорюваним правом або охоронюваним законом інтересом, які потребують судового захисту. Обґрунтованість підстав звернення до суду оцінюються судом у кожній конкретній справі за результатами розгляду позову. Згідно з частинами першою-четвертою статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Статтею 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України). Частиною другою статті 78 ЦПК України передбачено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Згідно з частинами першою, шостою статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Реалізація принципу змагальності сторін в цивільному процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою у статті 129 Конституції України. Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, в тому числі у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи. Дотримання принципу справедливості судового розгляду є надзвичайно важливим під час вирішення судових справ, оскільки його реалізація слугує гарантією того, що сторона, незалежно від рівня її фахової підготовки та розуміння певних вимог цивільного судочинства, матиме можливість забезпечити захист своїх інтересів. Частиною четвертою статті 10 ЦПК України і статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику ЄСПЛ як джерело права. Згідно з практикою ЄСПЛ змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і, відповідно, правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності в такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та з принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторін. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам доказів не збирає. Відповідно до\~статті 1216 ЦК України\~спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно із\~статтею 1220 ЦК України\~спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи. Частиною першою статті 1269 ЦК України\~встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Відповідно до\~статті 1270 ЦК України\~для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно із\~статтею 1272 ЦК України\~якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Статтею 1218 ЦК України\~до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до\~статті 1282 ЦК України\~спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Вимоги кредитора спадкоємці зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями та кредитором інше не встановлено. У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора накладає стягнення на майно, яке було передане спадкоємцям у натурі. Спірні відносини стосуються наявності у ТОВ ФК Траст Фінанс права вимоги до спадкоємців боржника, зокрема, обгрунтованості права звертатися до суду з заявою про визнання спдащини відумерлою. На підставі матеріалів справи суд встановив, що між боржником [PERSON] та ВАТ Універсал Банк виникли кредитні правовідносини, виконання яких булдо забезпечене іпотечним договором. Внаслідок невиконання умов кредитного договору у [PERSON] виникла заборгованість. Рішенням від 28 січня 2010 року у справі № 2-673/10 Дарницький районний суд міста Києва задовольнив позовні вимоги ВАТ Універсал Банк до [PERSON] , [PERSON] , про стягнення заборгованості. Стягнув солідарно з відповідачів на користь позивача заборгованість за кредитним договором у розмірі 1 119 162,66 грн. Зазначене рішення набрало законної сили. На підставі іпотечного застереження у листопаді 2018 року АТ Універсал Банк ініціювало спір про звернення стягнення на предмет іпотеки (справа № 369/14444/18). Вимоги заявлені до [PERSON] як спадкоємця боржника [PERSON] . Питання про прийняття спадщини [PERSON] після [PERSON] суд повторно не досліджує відповідно до приписів частини четвертої статті 82 ЦПК України, оскільки такі обставини були досліджені та встановлені, зокрема, в ухвалі Київського апеляційного суду від 07 грудня 2022 року у справі № 369/14444/18, а отже доказуванню не підлягають, оскільки ухвала не скасована та набрала законної сили. Також доказами в матеріалах справи підтверджується перехід права вимоги за кредитним та іпотечним договорами до [PERSON] , а внаслідок його смерті - до [PERSON] перейшов на підставі договору факторингу до ТОВ ФК Траст Фінанс. Зазначені обставини встановлені в ухвалі Верховного Суду від 08 грудня 2021 року та мають преюдиційне значення при розгляді цієї заяви. Суд ацентує увагу також на тому, що предметом іпотечного договору була земельна ділянка площею 0,1726 га з кадастровим номером 3222480401:01:067:0004, розташована за адресою: [ADDRESS] . Зазначена ділянка була успадкована [PERSON] після смерті [PERSON] . Київський апеляційний суд в ухвалі від 07 грудня 2022 року у справі № 369/14444/18 встановив, що [PERSON] померла [INFO] . Спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилася. В цій же ухвалі суд встановив факт належного звернення кредитора до спадкємців боржника в порядку приписів статті 1281 ЦК України. Відповідно до\~статті 1277 ЦК України\~у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, а якщо до складу спадщини входить нерухоме майно - за його місцезнаходженням, зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою. Заява про визнання спадщини відумерлою може також бути подана кредитором спадкодавця, а якщо до складу спадщини входять земельні ділянки сільськогосподарського призначення - власниками або користувачами суміжних земельних ділянок. У такому разі суд залучає до розгляду справи органи місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини та/або за місцезнаходженням нерухомого майна, що входить до складу спадщини. Заява про визнання спадщини відумерлою подається після спливу одного року з часу відкриття спадщини. Спадщина, визнана судом відумерлою, переходить у власність територіальної громади за місцем відкриття спадщини, а нерухоме майно - за його місцезнаходженням. Територіальна громада, яка стала власником відумерлого майна, зобов`язана задовольнити вимоги кредиторів спадкодавця, що заявлені відповідно до\~статті 1231 цього Кодексу. Якщо власниками відумерлого майна стали декілька територіальних громад, вимоги кредиторів спадкодавця задовольняються територіальними громадами пропорційно до вартості відумерлого майна, набутого у власність кожною з них. Враховуючи те, що спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилася, що вказує на відсутність спадкоємців, доведеність права ТОВ ФК Траст Фінанс на звернення з заявою про визнання спадщини відумерлою, закінчення однорічного терміну після смерті боржника, суд дійшов висновку про обгрунтованість заявлених вимог, а саме про визнання відумерлою спадщини після смерті [PERSON] , а саме земельної ділянки площею 0,1726 га з кадастровим номером 3222480401:01:067:0004, розташована за адресою: [ADDRESS] , яка входить до складу спадщини. Отже, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, суд дійшов висновку про обґрунтованість вимог заяви ТОВ ФК Траст Фінанс.

Outcome: approved