Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-16 00:00:00

[PERSON] звернувся в суд із позовом до Богородчанської селищної ради Івано-Франківського району Івано-Франківської області про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини,\~що відкрилась після смерті тітки [PERSON] . Позовні вимоги обґрунтовує тим, що [INFO] померла його тітка [PERSON] . Після смерті останньої відкрилась спадщина на належне їй за життя майно в с. Горохолина Івано-Франківського району Івано-Франківської області. За життя [PERSON] склала заповіт, яким заповіла йому все належне майно. Після звернення до нотаріуса з метою оформлення спадкових прав на майно, стало відомо, що він пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини. Вказаний строк пропустив через те, що тривалий час перебував на роботі за межами України, а також не був достатньо обізнаний з порядком прийняття спадщини. Думав, що фактично прийняв спадщину, оскільки є єдиним спадкоємцем за заповітом. Оскільки інших спадкоємців, які би претендували на майно немає, причина пропуску строку може бути визнана поважною, тому просив визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. У підготовче засідання позивач не з`явився, подав заяву у якій клопотав провести розгляд справи за його відсутності. Заявлений позов підтримав та просив задовольнити з викладених у ньому підстав. Представник відповідача Богородчанської селищної ради Івано-Франківського району Івано-Франківської області у підготовче засідання не з`явився, подав заяву у якій вимоги позову визнав, просив проводити розгляд справи за відсутності представника селищної ради. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Згідно з ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Дослідивши матеріали справи суд констатує, що оскільки представник відповідача позовні вимоги визнав, не заперечував щодо визначення [PERSON] додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, а підстав для відмови у прийнятті визнання представником відповідача позову не встановлено, визнання позову не суперечить закону та не порушує будь-чиїх прав, свобод чи законних інтересів, інших спадкоємців, права яких можуть бути порушеними немає, то суд вважає, що позов слід задовольнити. Відповідно до ст. ст. 1216, 1218 Цивільного кодексу України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Судом встановлено, що [INFO] в селі Горохолина Івано-Франківського району Івано-Франківської області померла [PERSON] . Спадщина відкрилась в день її смерті відповідно до вимог ч. 2 ст. 1220 ЦК України. За життя [PERSON] склала заповіт, посвідчений 24 березня 2009 року секретарем Горохолинської сільської ради Гедзик Надією Петрівною за\~№ 7,\~ згідно з яким все своє майно заповіла [PERSON] . [PERSON] після смерті тітки вчасно не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки не знав про існування заповіту та не був обізнаний про порядок вступу у спадкові права. Постановою приватного нотаріуса Івано-Франківського районного нотаріального округу Білусяк Л.В. №225/01-16 від 30 липня 2024 року [PERSON] відмовлено у\~видачі такого свідоцтва, оскільки ним пропущено строк подання заяви про прийняття спадщини, визначений ст. 1270 ЦК України. Відповідно до довідки Горохолинської сільської ради №956 [PERSON] проживала у будинку [ADDRESS] . На день її смерті за цією адресою ніхто не був зареєстрований та не проживав. Позивач та його тітка були зареєстровані за різними адресами. Після відкриття спадщини позивач у встановлений законом шестимісячний строк не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Відтак на даний час позбавлений можливості реалізувати право на спадкування. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власної волі. Вчинення або не вчинення спадкоємцем дій, з якими законодавець пов`язує прийняття спадщини, має визначальне значення для висновку про дотримання ним процедури входження у спадкування і кінцево дає відповідь на питання про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій. Пропуск такого строку позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Отже, прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій. Встановлено, що [PERSON] на випадок своєї смерті розпорядилася належним їй майном, склавши заповіт, за яким спадкоємцем зазначеного майна визначила позивача у справі [PERSON] . Оцінюючи зібрані у справі докази в їх сукупності, наведені позивачкою причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд прийшов до висновку, що строк слід поновити. З огляду на викладене, враховуючи свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права, поважність причин пропуску строку, суд приходить до висновку, що [PERSON] слід визначити додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] тривалістю один місяць. На підставі викладеного,

Outcome: approved