Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-16 00:00:00

\~ \~ \~ \~Позивачка через свого представника адвоката Попович С.М. звернулася до суду з\~позовом вказуючи, що [INFO] померла [PERSON] . За життя померлій належало право на спадкове майно: сертифікат №165 на земельну частку (пай), що розташована на території Новгородківської громади. Після того, як позивач в 2023 році дізналась про наявність земельної ділянки, то звернулась до державної нотаріальної контори задля перевірки документів, проте, отримала від нотаріуса постанову №15/02/2023 про відмову у вчиненні нотаріальної дії, а саме: видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, оскільки в неї відсутній факт прийняття спадщини та не була подана заява про прийняття спадщини після смерті спадкодавця. Запропоновано звернутись до суду для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, яка повинна була подана у строк. Окрім того, позивачка має проблеми зі здоров`ям, у цей час у неї загострились хронічні захворювання, та вона була вимушена звертатись до лікарів та лікуватися. \~ \~ \~ \~ Позивачка [PERSON] є племінницею [PERSON] та не може вважатися такою, що прийняла спадщину після смерті тітки, оскільки на час смерті останньої постійно не проживала разом з нею за місцем її реєстрації, та у строк визначений статтею 1270 ЦК України (протягом шести місяців) не подала нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Інших спадкоємців після смерті [PERSON] , як за законом, так і за заповітом не встановлено.. Таким чином позивачка пропустила строк (шість місяців) для прийняття спадщини (подачі відповідної заяви нотаріусу) після смерті спадкодавця. Оскільки [PERSON] за життя належало право на земельну частку (пай) площею 8, 54 умовних кадастрових гектарів, однак у зв`язку з тим що сертифікат виданий 05.02.2000 року, а померла остання 30.01.2000 року відомості про такий сертифікат були відсутні. Позивачу про наявність такого сертифікату стало відомо тільки при зверненні до Головного управління за відомостями щодо вільних земельних ділянок на території громади. Так як померла сертифікат не отримувала, відомості про такий сертифікат були відсутні та у зв`язку з тим що іншого майна у померлої не було, тому спадкова справа не відкривалась. Крім того від державних органів на адресу померлої чи родичів не надходила інформація про прийняття сертифікату. \~ \~ \~ \~Оскільки спадкова справа не заводилась, спадщина ніким не прийнята, інших спадкоємців, які претендують на спадщину, немає, заяви про відмову від спадщини позивач не подавав, спадщина не визнана судом відумерлою, позивач в інший спосіб, крім як звернутися з позовом до суду про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, захистити своє порушене право не може, тому просила визначити [PERSON] додатковий строк у 1 місяць з дня набрання рішенням законної сили, для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за законом, що відкрилась після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Ухвалою судді Новгородківського районного суду Кіровоградської області від 17.05.2024 року по вищевказаній цивільній справі відкрито провадження та справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження на підготовче засідання.\~Крім цього, відповідачу визначено п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. Копія зазначеної ухвали була надіслана сторонам. Також відповідачу разом з ухвалою надіслано копію позовної заяви з доданими до неї документами. 27.05.2024 року від представника відповідача селищного голови Новгородківської селищної ради Сириці О.А. надійшов відзив, в якому останній заперечував проти позову, просив відмовити позивачу в задоволенні позовних вимог у повному обсязі. Свої заперечення обґрунтував тим що, оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Позивач обґрунтував свої позовні вимоги тим, що строк на подання заяви про прийняття спадщини пропущений через необізнаність про наявність спадкового майна, а саме: земельної частки (пай) та сертифікату № 165 на неї. Судом не може бути визнана поважною така причина пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як необізнаність особи про наявність спадкового майна. Отже, достатніх та належних на підтвердження поважності причин пропуску строку для звернення із заявою про прийняття спадщини позивач не надав та не довів наявності об`єктивних, непереборних, істотних труднощів, які перешкоджали поданню заяви про прийняття спадщини у встановлений законом строк. Тому підстави для визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини після смерті її тітки відсутні. Крім цього, ухвалою суду від 18.07.2024 р. було продовжено строк проведення підготовчого провадження у даній цивільній справі на 30 днів. Ухвалою суду\~від 31.07.2024\~року за\~клопотанням представника\~позивача витребуваноу приватного нотаріуса копію спадкової справи, заведену після смерті, [PERSON] , яка померла [INFO] або інформаційні довідки зі Спадкових реєстрів щодо складених заповітів/спадкових договорів, спадкових справ і виданих на їх підставі свідоцтв про право на спадщину щодо спадкодавця [PERSON] . 27.08.2024 року на адресу суду надійшли витребувані судом інформаційні довідки зі Спадкового реєстру. Ухвалою Новгородківського районного суду Кіровоградської області від 05.09.2024 року підготовче провадження закрито та справа призначена до судового розгляду по суті. Позивачка та представник позивачки адвокат Попович С.М. у судове засідання не з`явилися будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце її розгляду. Представник позивачки до суду звернулася з заявою в якій зазначила, що позовні вимоги підтримує та просила розгляд справи здійснити за відсутності сторони позивача. Представники відповідача [PERSON] та [PERSON] в судове засідання не з`явилися про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином. З заявами та клопотаннями до суду не зверталися. \~\~\~\~\~\~ Розглянувши заяву представника позивача, дослідивши матеріали справи, письмові докази, суд прийшов до наступного. Відповідно до положень ст.ст. 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно зі ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Відповідно положень ст.1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна місцезнаходження основної частини рухомого майна. В особливих випадках місце відкриття спадщини встановлюється законом. Статтею 1223 ЦК України визначено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Відповідно до приписів ст. 1258 ЦК України спадкування за законом здійснюється почергово. Статтями 1261-1266 ЦК України визначено п`ять черг спадкування за законом, та спадкування за правом представлення. Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. \~ \~ \~ \~Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст.1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї (ст. 1268 ЦК України). Згідно ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч.1 ст.1270\~ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається від часу відкриття спадщини. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (ч.1 ст. 1272 ЦК України). Частиною третьою ст.1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. У відповідності до положень ч.1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Статтею 16 ЦК України визначені способи захисту цивільних прав та інтересів судом. Ст.4 ЦПК України гарантовано право особи на звернення до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. \~ \~ \~ \~Відповідно правового змісту положень ст.ст. 12, 81, 82 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. \~ \~ \~ \~Позивачка в позовній заяві зазначила що [INFO] померла [PERSON] , яка є її тіткою. Померла за життя мала право на спадкове майно, сертифікат № 165 на земельну частку (пай) розташована на території Новгородківської громади. Підставами пропущення строку для подання заяви про прийняття спадщини зазначила: 1) що лише в 2023 році вона дізналася про наявність спадкового майна; 2) те що вона має проблеми зі здоров`ям, та у цей час у неї загострились хронічні захворювання, тому була вимушена звертатись до лікарів та лікуватися. \~ \~ \~ \~Проте будь-яких належних доказів, на підтвердження того, що [PERSON] померла [INFO] , а саме: свідоцтво про смерть, витяг про смерть останньої і т.д., стороною позивача не надано та матеріали справи не містять. Копія постанови № 15/02/2023 про відмову у вчиненні нотаріальних дій від 14.02.2023 року видана державним нотаріусом Голобородьком О.В., якою було відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] не є тим документом, який підтверджує смерть особи відповідно до чинного законодавства. Тому враховуючи вищевикладене суд не перевіряє поважності причин пропуску позивачем строку звернення із заявою про прийняття спадщини, оскільки належні та допустимі докази про смерть [PERSON] та відкриття спадщини після смерті останньої матеріали справи не містять. З огляду на вищевикладене, суд вважає, що підстави для задоволення позову відсутні, а тому вказаний позов слід залишити без задоволення за безпідставністю та недоведеністю. \~ \~ Інші доводи сторін не спростовують висновків суду. На підставі\~ст. 141 ЦПК України, враховуючи, що позивачу в задоволенні його позовних вимог відмовлено у повному обсязі, суд вважає, що сплачені ним при зверненні до суду судові витрати у виді судового збору в розмірі 1211,20 грн відшкодуванню на його користь з відповідача не підлягають. \~ \~ \~ \~

Outcome: dismissed