Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-17 00:00:00

у травні 2024 року ДП «Поряд.Ок.Управління нерухомістю» звернулося до суду з вказаним позовом, посилаючись на те, що позивач є виконавцем комплексного обслуговування об`єктів та працює в галузі житлово-комунального господарства з надання послуг управління та додаткових послуг для населення. 3 квітня 2019 року протоколом зборів співвласників ОСББ «Дипломат Хол» №9/19.03 позивача визначено виконавцем послуг управління та житлово-комунальних послуг багатоквартирного будинку [ADDRESS] та укладено договір від 10 квітня 2019 року, відповідно до умов якого позивач зобов`язався надати співвласникам послуги управління вищевказаним багатоквартирним будинком, а співвласники зобов`язуються оплачувати замовнику послуги з управління згідно з вимогами законодавства та умовами договору.Відповідно до пункту 10 договору, кошторису витрат на утримання будинку та прибудинкової території з управління багатоквартирним будинком, встановлено розміри тарифу на послуги з управління будинку (договірна ціна послуги). Протоколом № 20/17.12 загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку від 2 січня 2021 року та відповідно до пункту 10 договору від 10 квітня 2019 року, додаткової угоди № 1 від 04 січня 2021 року до договору, кошторису витрат на утримання будинку та прибудинкової території з управління багатоквартирним будинком, встановлено розміри тарифу на послуги з управління будинку. Так, з 4 січня 2021 року ціна послуги з управління будинку становить: квартири (житлові приміщення) - 11,71 грн/кв.м, машино-місце (паркомісце підземного паркінгу) - 11,71 грн/кв.м.. Рішенням Господарського суду м. Києва від 05.11.2021 та Постановою Північного апеляційного господарського суду від 26.10.2022 у справі № 910/7780/21, які набрали законної сили, доведено правомірність та законність проведених зборів та результатів голосування співвласників від 03.04.2019 та 02.01.2021. Відповідач є власником квартири [ADDRESS] в підземному гаражі (паркінгу) загальною площею 17,7 кв.м., розташованих за вказаною адресою. Відповідач рішення зборів співвласників багатоквартирного будинку та умов договору не виконує належним чином, внаслідок чого у нього виникла заборгованість з оплати житлово-комунальних послуг та послуг з управління будинком (квартира, підземний гараж) за період з 01.02.2023 по 30.04.2024 по квартирі [ADDRESS] та машиномісцю підземного паркінгу№ [NUMBER] , розташованих в будинку [ADDRESS] становить 15089,15 грн.. Крім того, в зв`язку із неналежним виконанням зобов`язань за надані послуги, позивачем на основну суму заборгованості в порядкуст. 625 ЦК України, нараховано три відсотки річних в сумі 134,99 грн. та інфляційне збільшення в сумі 157,89 грн.. Позивач просить суд стягнути з [PERSON] на користь з ДП «Поряд.Ок.Управління нерухомістю» зазначену вище заборгованість, а також судові витрати покласти на відповідача. Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва Плахотнюк К.Г. від 22 травня 2024 року відкрито провадження у справі, постановлено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження, з повідомленням сторін (а.с. 34-35). В судове засідання сторони не прибули, про час, день та місце розгляду справи повідомлялися судом у встановленому законом порядку. Представник позивача подав до суду клопотання, в якому позовні вимоги підтримав, просить справу розглядати без його участі (а.с. 44). Відповідач про причини неявки суд не повідомив, відзиву на позов не подав, з будь-якими клопотаннями до суду не звертався. Судова повістка, направлена судом по місцю реєстрації відповідача, повернулася до суду з довідкою, в якій причинами повернення зазначено «адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с. 40, 42). Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, в даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б). Отже, зважаючи на те, що судом вжито всіх можливих та розумних заходів щодо повідомлення відповідача про розгляд справи, та неподання у встановлений судом строк заяви із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та/або письмового відзиву на позов, справа вирішується за наявними матеріалами у відповідності з нормою частини п`ятої статті 279 ЦПК України. На підставі викладеного, суд вважає за можливе розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження на підставі доказів, які містяться в матеріалах справи, а також суд ухвалив про заочний розгляд справи. Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного. Статтею 13 ЦПК України визначено принцип диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до якого суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до вимог ЦПК України, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Статтею 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує зокрема: чи мали місце обставини, якими обґрунтовуються вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; які правовідносини випливають зі встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин. Згідно з випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань від 6 травня 2024 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Поряд.Ок.Управління нерухомістю» є юридичною особою, код ЄДРПОУ 42443871, вид економічної діяльності, в тому числі: код КВЕД 81.10 Комплексне обслуговування об`єктів (основний) (а.с. 16). 03.04.2019 протоколом № 9/19.03 зборів співвласників багатоквартирного будинку за місцезнаходженням [ADDRESS] , «Дипломат Хол» ТОВ «Поряд.Ок. Управління нерухомістю» ( ідентифікаційний код юридичної особи: 42443871) визначено управителем вказаного багатоквартирного будинку, в тому числі затверджено кошторис витрат на утримання будинку та прибудинкової території (а.с. 6-9). 10.04.2019 між Об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку «Дипломат Хол» та ТОВ «Поряд.Ок. Управління нерухомістю» укладено договір, згідно з яким управитель зобов`язується надати співвласникам послугу з управління вищевказаним багатоквартирним будинком, а співвласники зобов`язуються оплачувати управителю послугу з управління згідно з вимогами законодавства та умовами цього договору, що підтверджується копією договору про надання послуг від 10.04.2019 (а.с. 10-12). Відповідно до п. 10 вказаного договору, ціна послуги з управління відповідно до кошторису витрат на утримання будинку та прибудинкової території міститься у додатку 5 до цього договору і становить: ціна послуги з управління за 1 м. кв. житлового приміщення складає 9,75 грн. та за 1 м. кв. паркінга - 9,87 грн.. У подальшому, протоколом зборів співвласників багатоквартирного будинку за місцезнаходженням [ADDRESS] , ОСББ «Дипломат Хол» від 02.01.2021 № 20/17.12, затверджено кошторис витрат на утримання будинку та прибудинкової території, відповідно до якого визначено перелік та ціни послуг, надані виконавцем на умовах вищевказаного договору: ціна послуги за 1 м. кв. житлового приміщення складає 11,71 грн. та ціна послуги за 1 м. кв. паркінга - 11,71 грн. (а.с. 13-14). Вказана ціна послуг погоджена також в додатковій угоді № 1 до договору про надання послуг від 10 квітня 2019 року, укладеній 4 січня 2021 року між ОСББ «Дипломат Хол» та ТОВ «Поряд.Ок.Управління нерухомістю» (а.с. 15). В матеріалах справи відсутні будь-які докази щодо нечинності або скасування вказаних вище рішень зборів в частині встановлення тарифів за надані послуги з управління багатоквартирним будинком, комунальної послуги з постачання теплової енергії, послуги з постачання гарячої води та вивезення сміття, відтак у суду немає сумнівів, що станом на момент розгляду даної справи по суті вони є чинними. Крім того, суд наголошує, що рішенням Господарського суду міста Києва від 05 листопада 2021 року та постановою Північного апеляційного господарського суду від 26 жовтня 2022 року у справі № 910/7780/21 встановлено правомірність та законність проведених загальних зборів та результатів голосування співвласників від 03 квітня 2019 року та 02 січня 2021 року, оформлених договорів щодо надання житлово-комунальних та послуг управління ТОВ «Поряд.Ок.Управління нерухомістю» в багатоквартирному будинку [ADDRESS] . Рішення не оскаржені в касаційному порядку та є такими, що набрали законної сили (https://reyestr.court.gov.ua/Review/101400876; https://reyestr.court.gov.ua/Review/107550241). Відповідно до частини третьої статті 13 Конституції України та частини четвертої статті 319 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) при здійсненні права власності визначається, що власність зобов`язує. Згідно із статтею 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна. За правилами частини четвертої статті 319, статті 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Наведене в сукупності дозволяє дійти висновку, що власник житлового приміщення несе також обов`язок з витрат на утримання будинку та прибудинкової території. Оплата наданих житлово-комунальних послуг за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами, є обов`язком споживача таких послуг, згідно пункту 5 частини другої статті 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги». Відповідно до пункту 10 частини другої статті 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», у разі несвоєчасного здійснення платежів за житлово-комунальні послуги споживач зобов`язаний сплачувати пеню в розмірах, установлених законом або договорами про надання житлово-комунальних послуг. Згідно статті 162 ЖК України, плата за користування жилим приміщенням в будинку (квартирі), що належить громадянинові на праві приватної власності, встановлюється угодою сторін. Плата за комунальні послуги береться крім квартирної плати за затвердженими в установленому порядку тарифами. Строки внесення квартирної плати і плати за комунальні послуги визначаються угодою сторін. Наймач зобов`язаний своєчасно вносити квартирну плату і плату за комунальні послуги. Статтею 179 ЖК України изначено, що користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюються з обов`язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України. Відповідно до пункту 7 Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, затвердженої Постановою Кабінету Міністрів України від 08 жовтня 1992 року № 572 зі змінами, внесеними Постановою Кабінету Міністрів України від 24 січня 2006 року № 45, власники квартир зобов`язані оплачувати надані житлово-комунальні послуги. Згідно статті 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Відповідно до статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, та інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Статтею 610 ЦК України передбачено, що порушення зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що саме співвласники багатоквартирного будинку [ADDRESS] зобов`язані виконувати умови договору про надання послуги з управління багатоквартирним будинку від 10 квітня 2019 року. Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. В позовній заяві позивач зазначає, що відповідач є власником квартири [ADDRESS] та машиномісця підземного паркінгу [ADDRESS] , однак, жодного доказу на підтвердження цього суду не надано. Правовстановлюючих документів, які б доводили, те, що відповідач є суб`єктом права власності на вищевказані квартиру та машиномісце, а тому є користувачем послуги, яку надає позивач також не надано. Згідно відповіді № 599697 від 20.05.2024 з Єдиного державного демографічного реєстру (а.с. 32) [PERSON] , [INFO] , зареєстрований по [ADDRESS] . При цьому, відповідно до ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Клопотань про витребування відомостей про власників квартири [ADDRESS] , не дивлячись на те, що вказані докази безпосередньо стосуються предмета спору в цій справі, стороною позивача не заявлено. Поряд із цим, за змістом ч. 7 ст. 81 ЦПК України суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи. Також за змістом ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. При цьому, на недопустимості застосування судами концепції негативного доказу, яка сама по собі порушує принцип змагальності, оскільки допускає можливість вважати доведеним твердження позивача через відсутність спростування цього твердження відповідачем, неодноразово вказував Верховний Суд, зокрема, в своїх постановах від 23.10.2019 року в справі № 917/1307/18 та від 27.05.2020 року в справі № 2-879/13. Розрахунок заборгованості по квартирі [ADDRESS] на загальну суму 15382,03 грн., не є належними доказами в розумінні ст. 77 ЦПК України, того, що саме відповідач є власником вказаних квартири та машиномісця підземного паркінгу. Оскільки, не встановлено, що відповідач є власником квартири [ADDRESS] та машиномісця підземного паркінгу № [NUMBER] , а також користувачем послуг, наданих позивачем, тому, суд вважає, що заявлені вимоги позивача до відповідача, є недоведеними та не підлягають задоволенню. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір слід покласти на позивача.

Outcome: dismissed