Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-09 00:00:00

У липні 2024 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] , в якому просить визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] . Позов мотивований тим, що після смерті матері відкрилася спадщина, яка складається, зокрема, з недоотриманої пенсії. Через об`єктивні обставини позивач не зміг своєчасно подати заяву про прийняття спадщини, так як мати померла на тимчасово окупованій території України. Встановивши факт смерті матері в судовому порядку, отримавши свідоцтво про смерть державного зразка на підставі даного рішення, звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, однак йому було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій через відсутність доказів прийняття спадщини у строк, встановлений законом. З урахуванням наведеного, просив визначити йому додатковий строк для звернення в органи нотаріату із заявою про прийняття спадщини. Відповідно до вимог частини четвертої статті 274 ЦПК України суд визначив розглядати справу за правилами загального позовного провадження. В підготовче засідання позивач [PERSON] не з`явився, клопотав про розгляд справи у його відсутності. Відповідач [PERSON] в підготовче засідання не з`явилася, подала до суду письмову заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги визнала повністю та не заперечила проти надання брату [PERSON] додаткового строку на прийняття спадщини після смерті їх матері. Фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось у зв`язку з неявкою всіх учасників справи (частина друга статті 247 ЦПК). Відповідно до положень частини третьої статті 200 ЦПК України, суд ухвалив рішення у підготовчому засіданні. Згідно з частиною п`ятою статті 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. Дослідивши письмові докази у справі, суд дійшов висновку про задоволення позову з таких мотивів. За матеріалами справи позивач [PERSON] , [INFO] , є сином [PERSON] та [PERSON] , що підтверджено свідоцтвом по народження серії [NUMBER] від 24.03.1962. Батько позивача [PERSON] помер [INFO] в с. Плахо-Петрівка Сватівського району Луганської області 17.09.2022 (свідоцтво про смерть державного зразка серії [NUMBER] видане повторно 30.04.2024 Ковельським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Ковельському районі Волинської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, актовий запис №8). Мати позивача [PERSON] померла [INFO] в смт Новоайдар Щастинського району Луганської області, що встановлено рішенням Ковельського міськрайонного суду Волинської області у справі №159/279/24 від 22.01.2024. На підставі цього рішення Ковельським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Ковельському районі Волинської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції 05.03.2024 видане свідоцтво про смерть державного зразка серії [NUMBER] , актовий запис № 137). Згідно з\~Інформаційною довідкою\~зі спадкового\~реєстру №78004075\~від 14.08.2024,\~спадкова справа\~після смерті\~ [PERSON] не заводилася. Суд перевірив та встановив, що спадкоємцями за законом після смерті [PERSON] є\~її діти\~-\~сини [PERSON] \~(позивач)\~та дочка [PERSON] (відповідач). Відповідно до статті 1216 ЦК спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (статті 1217, 1218 ЦК). У разі відсутності заповіту майно спадкується за законом. Спадкоємцями першої черги за законом відповідно до вимог статті 1261 ЦК є діти спадкодавця. Відповідно до частини п`ятої статті 1268 ЦК незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. За змістом частини першої статті 1269, частини першої статті 1270 ЦК спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлений строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини (частини перша, третя статті 1272 ЦК). Правовий режим тимчасово окупованих територій встановлює особливий порядок для захисту прав і свобод громадян України, які проживають на цих територіях, що визначено Законом України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» №1207-VII від 15.04.2014 (далі Закон №1207-VII). Також вказаний Закон визначає статус території України, тимчасово окупованої внаслідок збройної агресії РФ, встановлює особливий правовий режим на цій території, визначає особливості діяльності державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ і організацій в умовах цього режиму, додержання та захисту прав і свобод людини і громадянина, а також прав і законних інтересів юридичних осіб. Відповідно до статті 11-1\~Закону №1207-VII особливості реалізації права на спадкування щодо тимчасово окупованої території, передбаченої частиною першою статті 3 Закону, регулюються Цивільним кодексом України. У період дії воєнного стану в Україні та протягом шести місяців з дня його припинення або скасування у випадку, якщо місцем відкриття спадщини є населений пункт, на території якого органи державної влади тимчасово не здійснюють або здійснюють не в повному обсязі свої повноваження, територія, на якій ведуться активні бойові дії, або тимчасово окупована Російською Федерацією територія, щодо яких не визначено дату завершення бойових дій або тимчасової окупації, дату відновлення здійснення своїх повноважень органами державної влади у повному обсязі, заява про прийняття спадщини, заява про відмову від прийняття спадщини, заява про відмову від заповідального відказу, вимога кредитора спадкодавця до спадкоємців, заява про охорону спадкового майна, заява про згоду бути виконавцем заповіту після відкриття спадщини, інші заяви щодо спадщини, спільного майна подружжя (колишнього подружжя) в межах спадкової справи подаються нотаріусу незалежно від місця відкриття спадщини. У разі якщо місцем відкриття спадщини є населений пункт або території, щодо яких не визначено дату завершення бойових дій або тимчасової окупації, дату відновлення здійснення органами влади своїх повноважень у повному обсязі, а також у разі заведення спадкової справи не за місцем відкриття спадщини до набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо вдосконалення порядку відкриття та оформлення спадщини», вчинення нотаріальних та інших дій нотаріусом щодо спадщини та спільного майна подружжя (колишнього подружжя) в межах спадкової справи здійснюється за місцем подання першої заяви. Якщо місцем подання першої заяви є населений пункт або території, зазначені в абзаці вище, вчинення нотаріальних та інших дій нотаріусом щодо спадщини та спільного майна подружжя (колишнього подружжя) в межах спадкової справи здійснюється за місцем\~подання першої\~заяви про видачу свідоцтва в населеному пункті або на території, що не зазначені в абзаці вище. Положення абзацу першого\~пункту 21\~Прикінцевих і\~перехідних положень\~Цивільного кодексу\~України в частині місця подання заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні такого майна, або вимоги кредиторів застосовуються також до спадщини, місцем відкриття якої є населений пункт, розташований на тимчасово окупованій території України, протягом усього періоду тимчасової окупації такої території та шести місяців після завершення тимчасової окупації. Законодавством не встановлюється правил обрання місця подання першої заяви (немає прив`язки до місця реєстрації чи довідки ВПО). Позивач є спадкоємцем першої черги за законом після смерті матері [PERSON] , перебуває на обліку як внутрішньо-переміщена особа (довідка №755000292 від 18.03.2024). Суд переконався, що спору про спадкування після смерті [INFO] [PERSON] немає, її чоловік [PERSON] помер раніше дружини ( [INFO] ). Інший потенційний спадкоємець [PERSON] (дочка) своє право також не реалізувала, у своїй заяві від 05.09.2024 засвідчила відсутність спору щодо спадкового майна. Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові №127/12911/18 від 02.11.2020 зазначив: «оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду». Наведені у позовній заяві причини неприйняття спадщини у визначений законодавством строк підтверджені письмовими доказами і на переконання суду є поважними. Ураховуючи викладене, суд вважає можливим визначити позивачу додатковий строк два місяці для реалізації спадкових прав. Судові витрати необхідно залишити за позивачем.

Outcome: approved