Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-08 00:00:00

Позивач звернувся до суду з зазначеним позовом, в якому просить суд визначити [PERSON] , [INFO] , додатковий строк тривалістю три місяці від дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті брата [PERSON] , померлого [INFO] . В обґрунтування позову зазначив, що [INFO] помер його рідний брат [PERSON] , після смерті якого залишилась спадщина у вигляді: 1/3 частини буд. [ADDRESS] , яка належала померлому на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 28.03.2003, виданого Василенківською сільською радою Шевченківського району Харківської області; земельні ділянки № [NUMBER] площею 4. 93 з кадастровим номером 6325783000:01:001:0122 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території Шевченківської селищної ради Куп`янського району Харківської області, яка належала померлому на підставі Державного акту на право приватної власності на землю серії І-ХР №081173, зареєстрованого 05.11.2002 за №108. Заповіту померлий не залишив. Інших спадкоємців крім позивача немає. На день смерті [PERSON] , який помер [INFO] з ним була зареєстрована його дружина [PERSON] , проте на день смерті вона фактично з померлим не проживала з червня 2013 р., що підтверджується Актом обстеження про підтвердження факту не проживання особи за місцем реєстрації від 09.12.2021 р., який виданий старостою с. Василенкове Куп`янського району Харківської області. Позивач не бу зареєстрований разом із померлим та мешкав окремо. У строк установлений ст. 1270 ЦК України не подав заяву про прийняття спадщини, оскільки строк на подання заяви про прийняття спадщини сплинув 24.04.2022 р.. Шевченківська селищна територіальна громада, зокрема с. Василенкове, де він мешкає було окуповане з першого дня війни з 24.02.2022 по 10.09.2022, з 24.02.2022 припинили роботу усі установи та організації громади. Звернувшись до Шевченківської державної нотаріальної контори Харківської області з приводу тримання свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті брата позивачу було відмовлено у видачі такого свідоцтва у зв`язку із пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини. Ухвалою Орджонікідзевського райсуду м. Харкова від 25.10.2024 року зазначену позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження по справі, розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання. Ухвалою Орджонікідзевського райсуду м. Харкова від 10.04.2024 року закрито підготовче провадження та призначено зазначену цивільну справу до розгляду в судове засідання. В поданій до суду заяві позивач просив розглянути справу за відсутності позивача, позовні вимоги задовольнити, проти винесення заочного рішення не заперечує. Відповідач в судове засідання не з`явилась, про час і місце судового засідання повідомлялась належним чином, причини неявки суду не повідомила та заперечень проти позову не надала. Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. Вивчивши матеріали справи, оцінив надані позивачем докази, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [PERSON] , [INFO] є братом [PERSON] , [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтвом про народження [PERSON] , та копією свідоцтва про народження [PERSON] (а.с. 13, 14). Згідно копії свідоцтва про смерть [PERSON] , [INFO] помер [INFO] (а.с. 12). Як вбачається з довідки про зареєстрованих у житловому приміщенні осіб [PERSON] , [INFO] станом на 26.01.2022 був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , також за цією адресою зареєстрована [PERSON] ( а.с. 18). У відповідності до Акта обстеження про підтвердження факту не проживання особи за місцем реєстрації від 09.12.2021 р., який виданий старостою с. Василенкове Куп`янського району Харківської області, [PERSON] , яка зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , фактично не проживає за місцем реєстрації з червня 2013 року (а.с. 19). З листа Шевченківської державної нотаріальної контори Харківської області №199/01-16 від 06.12.2023, який адресований [PERSON] , убачається, що останньому рекомендовано звернутись до суду щодо визначення додаткового строку для прийняття спадщини після померлого [INFO] [PERSON] (а.с. 35). На виконання ухвали Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 22.02.2024 р. про витребування доказів, Шевченківська державна нотаріальна контора листом №54/01-16 від 13.03.2024 повідомила, що після померлого [INFO] [PERSON] в термін передбачений ст.1270 ЦК України, з заявами про прийняття спадщини за законом або відмову від спадщини ніхто не звертався, але можуть бути спадкоємці. які спадщину прийняли фактично, Спадкова справа не заводилась. Свідоцтво про право на спадщину не видавалось (а.с. 41). За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Верховний Суд у постанові від 25.03.2020 (справа № 642/2539/18-ц) дійшов висновку, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. У постанові Верховного Суду від 15.09.2023 (справа №345/4153/22) зазначено «Правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) спадкоємець пропустив строк для прийняття спадщини;2) у спадкоємця були перешкоди для подання заяви для прийняття спадщини; 3) ці обставини визнані судом поважними. Отже, лише якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку для прийняття спадщини, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Водночас необхідно виходити з того, що поважнимиє причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Подібні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15, від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17, Верховного Суду у постановах від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17, від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16, від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18, від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18, від 17 серпня 2023 року у справі № 626/274/22. Правозастосовна практика Верховного Суду у подібних правовідносинах є усталеною.» Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. У подальшому Указами Президента України, затвердженими відповідними Законами України, у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» продовжувалися строки дії воєнного стану в Україні, який діє до теперішнього часу. Відповідно до наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 25.04.2022 № 75 «Про затвердження Переліку територіальних громад, що розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні) станом на 18 травня 2022 року» з наступними змінами, який діяв до 22.12.2022 Шевченківська селищна територіальна громада включена до Переліку територіальних громад, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні) станом на 10 грудня 2022 року. На даний час Шевченківська селищна територіальна громада Куп`янського району Харківської області перебуває в районі проведення активних бойових дій згідно з Переліком територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, затвердженим Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України 22 грудня 2022 року за №309. В обґрунтування причин поважності пропуску строку для прийняття спадщини позивач посилався на те, що Шевченківська селищна територіальна громада Куп`янського району Харківської області була тимчасово окупована з 24.02.2022 по 10.09.2022 у зв`язку із збройною агресією та введення воєнного стану у відповідності до Указу Президента № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» та воєнними діями, що відбуваються на території України. Село Василенкове Куп`янського Харківської області, що входить до Шевченківської селищної територіальної громади, де він зареєстрований та мешкає, було окуповане з першого дня збройної агресії, а на даний час знаходиться в зоні активних бойових дій. Тобто він не мав можливості звернутися з заявою про прийняття спадщини по незалежним від нього обставинам. Відповідно до статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно зі статтею 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Вказані встановлені судом обставини унеможливили своєчасне, протягом шести місяців після смерті спадкодавця, звернення позивача до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини і підтверджують поважність причин пропуску строку такого звернення до нотаріуса для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті [PERSON] . Враховуючи викладене вище, суд приходить до висновку, що позивач [PERSON] з вищевказаних поважних причин пропустив встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини, а тому суд визначає позивачу додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , тривалістю три місяці з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви.

Outcome: approved