Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-16 00:00:00

Короткий зміст та обґрунтування позовних вимог, позиція позивача 24.05.2024 року керівник Шепетівської окружної прокуратури звернувся до суду в інтересах держави в особі Національної служби здоров`я України, Шепетівської міської ради Хмельницької області до [PERSON] , за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача КНП «Шепетівська багатопрофільна лікарня» про стягнення витрат на стаціонарне лікування потерпілого від кримінального правопорушення. В обгрунтування позову посилається на те, що вироком Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 20.06.2023 року у справі №688/2188/23 1-кп/688/162/23 [PERSON] засуджено за ч. 1 ст. 122, ч.1 ст. 71 КК України до покарання у виді 6 років 6 місяців позбавлення волі. Даним вироком, який набрав законної сили 21.07.2023 року, встановлено, що 29.03.2023 року близько 16 год. 00 хв. [PERSON] , знаходячись у вітальні квартири [ADDRESS] , під час суперечки із [PERSON] , будучи обуреним висловлюваннями останньої, перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, реалізуючи свій злочинний умисел спрямований на умисне спричинення тілесних ушкоджень [PERSON] , з мотивів особистих неприязних відносин, умисно, з прикладанням фізичної сили дерев`яним стільцем (табуреткою), якого утримував двома руками, почергово наніс два удари по поперековій ділянці спини зліва [PERSON] . У результаті вказаних протиправних дій [PERSON] заподіяв потерпілій тілесні ушкодження середнього ступеня тяжкості, які не були небезпечними для життя в момент заподіяння, але спричинили тривалий розлад здоров`я понад 21 день. Відповідно до листа КНП «Шепетівська багатопрофільна лікарня» Шепетівської міської ради №20 від 11.12.2023 року потерпіла [PERSON] перебувала на стаціонарному лікуванні у вказаному закладі охорони здоров`я в урологічному відділенні з 29.03.2023 року по 11.04.2023 року, тобто 13 ліжко - днів, у зв`язку із чим лікарня понесла витрати на лікування потерпілої від кримінального правопорушення у сумі 20088 грн 19 коп, з них затрачено за рахунок коштів місцевого бюджету 4835 грн 71 коп, за рахунок коштів Національної служби здоров`я України 15252 грн 48 коп. Також вказує на те, що під час досудового розслідування та судового розгляду кримінального провадження позов про стягнення витрат на стаціонарне лікування потерпілої від кримінального правопорушення прокурором не заявлявся. Станом на 24.05.2024 року витрати на стаціонарне лікування [PERSON] в сумі 20088 грн 19 коп в добровільному порядку [PERSON] не відшкодовано. А тому, просить суд стягнути з [PERSON] на користь Національної служби здоров`я України витрати на стаціонарне лікування потерпілої [PERSON] від кримінального правопорушення в сумі 15252 грн 48 коп; стягнути з [PERSON] на користь Шепетівської міської ради Хмельницької області витрати на стаціонарне лікування потерпілої [PERSON] від кримінального правопорушення в сумі 4835 грн 71 коп. В судовому засіданні прокурор [PERSON] заявлений позов підтримала з підстав, викладених у ньому, просила його задовольнити. У зв`язку з неявкою відповідача, не заперечувала проти заочного розгляду справи та ухвалення заочного рішення. Представник позивача Національної служби здоров`я України у судове засідання не з`явився. Проте, представник позивача [PERSON] надіслав на адресу суду клопотання про проведення розгляду справи без участі представника Національної служби здоров`я України, позовні вимоги підтримав. Представник позивача Шепетівської міської ради Хмельницької області у судове засідання не з`явився. Проте представник позивача [PERSON] подала до суду заяву, у якій просила розгляд справи провести у відсутності представника міської ради, позовні вимоги підтримала в повному обсязі, просила їх задовольнити. Позиція третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Комунальне некомерційне підприємство «Шепетівська багатопрофільна лікарня» Шепетівської міської ради Хмельницької області у судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомленим про день, час та місце судового розгляду. Позиція відповідача Відповідач [PERSON] в судове засідання повторно не з`явився, хоча про час, день та місце його проведення був повідомлений у встановленому законом порядку. Заяви, клопотання та інші процесуальні дії у справі Ухвалою Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 04.06.2024 року відкрито провадження в справі та призначено судовий розгляд за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін на 11 год. 00 хв. 03.07.2024 року, який відкладено до 09 год. 00 хв. 17.09.2024 року. 17.09.2024 року постановлено ухвалу про заочний розгляд справи із ухваленням заочного рішення. Відповідач у встановлений судом строк відзив на позов не надав, тому суд вирішив справу за наявними матеріалами у відповідності до ч. 8\~ст. 178 ЦПК України. Виклад встановлених судом обставин, зміст спірних правовідносин та докази на їх підтвердження Судом встановлено, що вироком Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 20.06.2023 року у справі №688/2188/23 1-кп/688/162/23 за результатами розгляду обвинувального акта у кримінальному провадженні №12023244060000251 від 04.04.2023 року [PERSON] визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України та призначено покарання у виді 1 року позбавлення волі. На підставі ч. 1 ст. 71 КК України до покарання призначеного за даним вироком частково приєднано невідбуту частину покарання за вироком Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 20.03.2023 року та остаточно призначено покарання у виді 6 років 6 місяців позбавлення волі. Вирок набрав законної сили 21.07.2023 року. Вказаним вироком встановлено, що 29.03.2023 року близько 16 год. 00 хв. [PERSON] , знаходячись у вітальні квартири [ADDRESS] , під час суперечки із [PERSON] , будучи обуреним висловлюваннями останньої, перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, реалізуючи свій злочинний умисел спрямований на умисне спричинення тілесних ушкоджень [PERSON] , усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та, бажаючи їх настання, з метою спричинення тілесних ушкоджень потерпілій, з мотивів особистих неприязних відносин, умисно, з прикладанням фізичної сили, дерев`яним стільцем (табуреткою), якого утримував двома руками, почергово наніс два удари по поперековій ділянці спини зліва [PERSON] . У результаті вказаних протиправних дій [PERSON] заподіяв потерпілій [PERSON] наступні тілесні ушкодження: розрив капсули та паренхіми лівої нирки із паранефлальною гематомою, переломом поперечних відростків 2-го та 3-го поперекових хребців зліва, підшкірна гематома поперекової ділянки зліва, синець в лівій поперековій ділянці з переходом на верхньо-зовнішній квадрант лівої сідниці, бічну ділянку живота зліва та на ліве стегно по задньо-зовнішній поверхні, синець в лівій підреберній ділянці по лопатковій лінії, які в сукупності відносяться до категорії тілесних ушкоджень середнього ступеня тяжкості, які не були небезпечними для життя в момент заподіяння, але спричинили тривалий розлад здоров`я понад 21 день. \~ \~ \~ \~Згідно даних вироку під час досудового розслідування та судового розгляду кримінального провадження позов про стягнення витрат на стаціонарне лікування потерпілої від кримінального правопорушення прокурором не заявлявся. Відповідно до розрахунків КНП «Шепетівська багатопрофільна лікарня» Шепетівської міської ради Хмельницької області потерпіла [PERSON] перебувала на стаціонарному лікуванні у даному закладі охорони здоров`я в урологічному відділенні з 29.03.2023 року по 11.04.2023 року, тобто 13 ліжко - днів, у зв`язку із чим лікарня понесла витрати на лікування потерпілої від кримінального правопорушення у сумі 20088 грн 19 коп, з них затрачено за рахунок коштів місцевого бюджету 4835 грн 71 коп, за рахунок коштів Національної служби здоров`я України 15252 грн 48 коп. Відповідно до п.п. 1.2., 1.3. Розділу І «Загальні положення» Статуту Комунального некомерційного підприємства «Шепетівська багатопрофільна лікарня» Шепетівської міської ради Хмельницької області, останнє є лікарняним закладом охорони здоров`я - комунальним унітарним некомерційним, неприбутковим підприємством, що надає послуги вторинної/спеціалізованої медичної допомоги будь-яким особам в порядку та на умовах, встановлених законодавством України та цим Статутом. Підприємство перейменоване за рішенням ІV сесії Шепетівської міської ради Хмельницької області VIІІ скликання від 24 грудня 2020 року № 44 відповідно до Закону України «Про місцеве самоврядування в України» шляхом перейменуванням Комунального некомерційного підприємства «Шепетівська центральна районна лікарня». Майно підприємства є спільною власністю Шепетівської міської територіальної громади Хмельницької області в особі Шепетівської міської ради. Підприємство є правонаступником усього майна, всіх прав та обов`язків Комунального некомерційного підприємства «Шепетівська центральна районна лікарня». Згідно п. 1.5 Розділу І «Загальні положення» Статуту Комунального некомерційного підприємства «Шепетівська багатопрофільна лікарня» Шепетівської міської ради Хмельницької області засновником, власником та органом управління майном підприємства є Шепетівська міська територіальна громада Хмельницької області в особі Шепетівської міської ради Хмельницької області. Згідно відповіді Шепетівської міської ради Хмельницької області за вих. №03-08/4229 від 22.11.2023 року, бюджетом Шепетівської міської територіальної громади на 2023 рік, не передбачені витрати по оплаті судового збору в частині стягнення витрат на стаціонарне лікування, тому остання просить Шепетівську окружну прокуратуру самостійно вжити заходів представницького характеру в інтересах КНП «Шепетівська багатопрофільна лікарня» Шепетівської міської ради Хмельницької області. З договору про медичне обслуговування населення за програмою медичних гарантій №0721-Е122-Р000 від 15.02.2022 року слідує, що послуги КНП «Шепетівська багатопрофільна лікарня» Шепетівської міської ради Хмельницької області пов`язані з наданням медичних послуг за програмою медичних гарантій, оплачуються Національною службою здоров`я України як замовником медичних послуг за рахунок коштів Державного бюджету України. Відповідно до листа Національної служби здоров`я України №212/2-16-24 від 03.01.2024 року заходів претензійно-позовного характеру, спрямованих на стягнення з [PERSON] витрат на лікування [PERSON] остання не вживала, зазначаючи, що відповідно до норм Положення про Національну службу здоров`я України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27.12.2017 року №1101, НСЗУ не наділена повноваженнями представляти інтереси держави у справах про відшкодування витрат на лікування особи, яка потерпіла від злочину. Одночасно не заперечувала щодо звернення до суду в інтересах держави прокуратурою стосовно відшкодування витрат на лікування потерпілих від кримінального правопорушення. Вказані обставини підтверджуються письмовими доказами, а саме даними: копії вироку Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 20.06.2023 року; копії листа директора КНП «Шепетівська багатопрофільна лікарня» Шепетівської міської ради Хмельницької області В. Савчук №20/1821 від 24.11.2023 року разом із розрахунками вартості ліжко-днів перебування хворої у стаціонарі; копії листа Шепетівського міського голови В. Бузиля №03-08/4229 від 22.11.2023 року; копії листа директора КНП «Шепетівська багатопрофільна лікарня» Шепетівської міської ради Хмельницької області В. Савчук №20/18 від 12.12.2023 року разом із розрахунками вартості ліжко-днів перебування хворої у стаціонарі; копії листа голови Національної служби здоров`я України №212/2-16-24 від 03.01.2024 року; копією договору про медичне обслуговування населення за програмою медичних гарантій №0721-Е122-Р000 від 15.02.2022 року та додаток № 1 до договору; копії статуту КНП «Шепетівська багатопрофільна лікарня» Шепетівської міської ради Хмельницької області, який є додатком №2 до рішення ХХХV сесії міської ради VІІІ скликання від 14.02.2023 року №1. Застосовані норми права Згідно ч. 1 ст.\~1206\~ЦК України особа, яка вчинила злочин, зобов`язана відшкодувати витрати закладові охорони здоров`я на лікування потерпілого від цього злочину, крім випадку завдання шкоди при перевищенні меж необхідної оборони або у стані сильного душевного хвилювання, що виникло раптово внаслідок насильства або тяжкої образи з боку потерпілого. Частиною 3 цієї статті визначено, якщо лікування проводилося закладом охорони здоров`я, що є у державній власності, у власності Автономної Республіки Крим або територіальної громади, кошти на відшкодування витрат на лікування зараховуються до відповідного бюджету. Відповідно до ч. 2 ст. 1166 ЦК України, особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини. Згідно ч. 7\~ст. 128 КПК України\~особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні, а також особа, цивільний позов якої залишено без розгляду, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства. Відповідно до п. 3 постанови Пленуму Верхового Суду України «Про відшкодування витрат на стаціонарне лікування особи, яка потерпіла від злочину, та судових витрат» №11 від 07 липня 1995 року\~питання про відшкодування витрат на стаціонарне лікування потерпілого вирішується згідно з Порядком обчислення розміру фактичних витрат закладу охорони здоров`я на стаціонарне лікування потерпілого від злочинного діяння та зарахування стягнених з винних осіб коштів до відповідного бюджету і їх використання, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України \~№545 від 16 липня 1993 року\~(далі Порядок). Відповідно до п. 2 Порядку, сума коштів, яка підлягає відшкодуванню, визначається закладом охорони здоров`я, в якому перебував на лікуванні потерпілий, виходячи з кількості ліжко-днів, проведених ним в стаціонарі, та вартості витрат на його лікування в день. Кількість ліжко-днів визначається на підставі медичної картки стаціонарного хворого (форма 003/у) або інших документів, які підтверджують дату госпіталізації та виписки хворого із стаціонару лікувального закладу.\~\~\~\~\~\~\~\~ Визначення суми витрат на лікування потерпілого за один ліжко-день провадиться виходячи з фактичної кількості ліжко-днів і загальної суми фактичних витрат за місяць (в якому проводилось лікування) на утримання лікувального закладу, за винятком витрат на капітальні вкладення, капітальний ремонт і придбання інвентарю та обладнання. Пунктом 3 Порядку зазначено, що визначена сума коштів на лікування потерпілого стягується судом з обвинуваченого або фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, при ухваленні вироку за позовом закладу охорони здоров`я або прокурора. У разі коли при ухваленні вироку сума коштів, витрачених на стаціонарне лікування потерпілого, ще не була визначена і рішення про їх відшкодування не було прийнято, стягнення провадиться в порядку цивільного судочинства за позовом вказаних юридичних осіб. Згідно з п. 4 зазначеного Порядку стягнені в установленому порядку кошти залежно від джерела фінансування закладу охорони здоров`я, у якому перебував на стаціонарному лікуванні потерпілий, зараховуються до відповідного бюджету або на користь юридичної особи (відомства), якій належить заклад охорони здоров`я. Відповідно до статті 3 Закону України «Про основи законодавства України про охорону здоров`я» закладом охорони здоров`я є юридична особа будь-якої форми власності та організаційно-правової форми або її відокремлений підрозділ, що забезпечує медичне обслуговування населення на основі відповідної ліцензії та професійної діяльності медичних (фармацевтичних) працівників і фахівців з реабілітації. Відповідно до ч. 3 ст. 1206 ЦК України, якщо лікування проводилося закладом охорони здоров`я, що є у державній власності, у власності Автономної Республіки Крим або територіальної громади, спільній власності територіальних громад, кошти на відшкодування витрат на лікування зараховуються до відповідного бюджету, за рахунок якого таке лікування фінансувалося. Якщо лікування проводилося закладом охорони здоров`я, який за відповідні надані медичні послуги отримує кошти згідно з договором про медичне обслуговування населення за програмою медичних гарантій, такі кошти зараховуються до Державного бюджету України. Відповідно до ч. 1 ст. З Закону України «Про державні фінансові гарантії медичного обслуговування населення» держава гарантує повну оплату згідно з тарифом за рахунок коштів Державного бюджету України надання громадянам необхідних їм медичних послуг та лікарських засобів, що передбачені програмою медичних гарантій. Механізм використання коштів, передбачених у державному бюджеті за програмою «Реалізація програми державних гарантій медичного обслуговування населення» (КПКВК 2308060) визначено «Порядком використання коштів, передбачених у державному бюджеті на реалізацію програми державних гарантій медичного обслуговування населення», затвердженим постановою Кабінету Міністрів України № 1086 від 24.12.2019 року. НСЗУ є розпорядником бюджетних коштів нижчого рівня та відповідальним виконавцем бюджетної програми, зокрема на 2021, 2022, 2023 роки. Згідно з Положенням про Національну службу здоров`я України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України № 1101 від 27.12.2017 року (далі - Положення), Національна служба здоров`я України (НСЗУ) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра охорони здоров`я, який реалізує державну політику у сфері державних фінансових гарантій медичного обслуговування населення. Основними завданнями НСЗУ є: 1) \~ \~ \~ \~реалізація державної політики у сфері державних фінансових гарантій медичного обслуговування населення за програмою державних гарантій медичного обслуговування населення (програма медичних гарантій); 2) \~ \~ \~ \~виконання функцій замовника медичних послуг та лікарських засобів за програмою медичних гарантій; 3) \~ \~ \~ \~внесення на розгляд Міністра охорони здоров`я пропозицій щодо забезпечення формування державної політики у сфері державних фінансових гарантій медичного обслуговування населення. НСЗУ відповідно до покладених на неї завдань, зокрема: укладає, змінює та припиняє договори про медичне обслуговування населення та договори про реімбурсацію; здійснює заходи, що забезпечують цільове та ефективне використання коштів за програмою медичних гарантій; здійснює оплату згідно з тарифом за надані пацієнтам медичні послуги (включаючи медичні вироби) та лікарські засоби за договорами про медичне обслуговування населення за програмою медичних гарантій. Відповідно до п. 5 п. п. 14 Положення НСЗУ з метою організації своєї діяльності забезпечує в установленому порядку самопредставництво НСЗУ в судах та інших органах через осіб, уповноважених діяти від її імені, у тому числі через посадових осіб юридичної служби НСЗУ, а також забезпечує представництво інтересів НСЗУ в судах України та інших органах через представників. Згідно зі ст. 28 Закону України «Про центральні органи виконавчої влади» міністерства, інші центральні органи виконавчої влади та їх територіальні органи звертаються до суду, якщо це необхідно для здійснення їхніх повноважень у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України. Відповідно до положень ст. 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами. Згідно зі ст. 16 зазначеного Закону органи місцевого самоврядування є юридичними особами і наділяються цим та іншими законами власними повноваженнями, в межах яких діють самостійно і несуть відповідальність за свою діяльність відповідно до закону. Матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у комунальній власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах, а також об`єкти їхньої спільної власності, що перебувають в управлінні районних і обласних рад. Відповідно до статті 18-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» орган місцевого самоврядування може бути позивачем та відповідачем у судах загальної юрисдикції, зокрема, звертатися до суду, якщо це необхідно для реалізації його повноважень і забезпечення виконання функцій місцевого самоврядування. Статтею 131-1 Конституції України на прокуратуру покладено функцію представництва інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Відповідно до ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Згідно з ч. 4 ст. 56 ЦПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обгрунтовує в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Відповідно до ч. 6\~ст.\~82\~ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.\~ Мотиви та висновки суду Заслухавши вступне слово прокурора, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку позов задовольнити з наступних підстав. Прокурор у позовній заяві довів визначені законом підстави для звернення до суду в інтересах держави в особі органу уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Кошти з бюджету вказаним вище лікувальним закладом витрачено внаслідок вчинення [PERSON] злочину у зв`язку з чим підлягають стягненню в дохід бюджету з особи, яка його вчинила. Оскільки відсутні обставини, що виключають обов`язок відповідача [PERSON] відшкодувати витрати закладу охорони здоров`я, які передбачені ч. 1\~ст. 1206 ЦК України, а також те, що відповідач не довів, що шкода завдана не з його вини, тому у суду є достатньо підстав для задоволення позову в заявленому розмірі, оскільки вимоги ґрунтуються на законі, підтверджені належними та допустимими доказами. Судові витрати Відповідно до ч.ч. 1, 6 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Якщо сторону на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог. При зверненні до суду Шепетівська окружна прокуратура відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» звільнена від сплати судового збору, як позивач - за подання позовів про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення, а тому із [PERSON] в дохід держави підлягає стягненню судовий збір в розмірі, визначеному ч. 2 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» (за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою) станом на 01 січня 2024 року у сумі 3028 грн. На підставі ст. 1206 ЦК України, ст.ст. 22, 89 Бюджетного кодексу України, ст. 128 КПК України,

Outcome: approved