Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-09 00:00:00

\~ \~ \~ \~На підставі частини 6 статті 259 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) в судовому засіданні 10 вересня 2024 року проголошено вступну та резолютивну частини рішення. 28 червня 2023 року КП СМР «ЖЕК» звернулось до суду з позовом до [PERSON] та [PERSON] з вимогою про стягнення з них солідарно заборгованості за управління багатоквартирним будинком шляхом утримання будинку і прибудинкової території за період з 01 лютого 2020 року по 01 червня 2023 року у розмірі 7958 грн. 86 коп., з яких 6126 грн. 25 коп. - заборгованість за управління багатоквартирним будинком шляхом утримання будинку і прибудинкової території, 1547 грн. 14 коп. - інфляційні втрати за час прострочення виконання грошового зобов`язання, 285 грн. 47 коп. три проценти річних від простроченої суми, посилаючись на те, що відповідачі є співвласниками квартири [ADDRESS] , проте з 2015 року в порушення умов Договору про утримання багатоквартирного будинку не виконують зобов`язання по утриманню вищевказаного будинку і прибудинкової території. Крім того, позивач просив стягнути солідарно з відповідачів понесені ним судові витрати (а.с.1-11). Ухвалою Самбірського міськрайонного суду Львівської області від 19 вересня 2023 року позовну заяву залишено без руху з наданням строку для усунення виявлених недоліків (а.с.58). Ухвалою Самбірського міськрайонного суду Львівської області від 02 лютого 2024 року позовну заяву прийнято до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження та призначено розгляд справи по суті з повідомленням сторін без їх виклику на 25 березня 2024 року об 11 год. 00 хв. (а.с.62). Разом з тим, розгляд справи по суті було відкладено у зв`язку з неповідомленням відповідачів про дату, час і місце розгляду справи на 09 травня 2024 року об 11 год. 00 хв. (а.с.68), який в свою чергу не відбувся через перебування головуючого судді Кущ Т.М. в нарадчій кімнаті по кримінальній справі (а.с.129). В подальшому, розгляд справи по суті було призначено на 18 червня 2024 року об 11 год. 00 хв., який було відкладено на 10 вересня 2024 року о 10 год. 00 хв. за клопотанням представника відповідача [PERSON] адвоката Терлецького Ю.М. (а.с.141). Представник позивачаКП\~СМР «ЖЕК»\~про дату,\~час і\~місце розгляду\~справи повідомлений\~належним чином\~(а.с.142),\~клопотання про\~розгляд справи\~в судовому\~засіданні з\~викликом сторін\~від представника\~позивача до\~суду не\~надходило,\~будь-яких заяв з процесуальних питань від сторони позивача до суду не надходило. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] про дату, час і місце розгляду справи по суті, призначеного на 10 вересня 2024 року, повідомлені належним чином шляхом розміщення оголошення на веб-сайті, кожен окремо (а.с.143,143 зворотна сторона). Крім того, представник відповідача [PERSON] адвокат Терлецький Ю.М. також повідомлений належним чином про дату, час і місце розгляду справи по суті, про що свідчить довідка про доставку SMS-повідомлення у додатку «Viber» (а.с.142 зворотна сторона). Відповідачі [PERSON] та [PERSON] , а також представник відповідача [PERSON] адвокат Терлецький Ю.М. заяву із запереченням проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження або клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з викликом сторін не подавали, правом подати відзив на позовну заяву не скористалися Ухвалою Самбірського міськрайонного суду Львівської області від 10 вересня 2024 року відмовлено в задоволенні клопотання представника відповідача [PERSON] адвоката Терлецького Ю.М. про відкладення розгляду справи. Інших клопотань та заяв з процесуальних питань від сторони відповідача до суду не надходило. \~ \~ \~ \~Згідно ч.8\~ст.178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Виходячи з положень ч.5 ст.279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Враховуючи те, що справа призначена до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, а також з урахуванням неподання відповідачами відзиву на позовну заяву, суд вирішив проводити розгляд справи на підставі наявних у ній матеріалів. У відповідності до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Згідно ч.1 ст.279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у главі 10. Суд, з`ясувавши позицію позивача, викладену в позовній заяві, дослідивши наявні в матеріалах справи докази та надавши їм належну оцінку, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню виходячи з наступного. \~ \~ \~ \~У відповідності до\~ст.2 ЦПК України\~завданнями цивільного судочинства є справедливий та неупереджений розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до положень частин 1-4 статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Частиною 1 статті 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Судом встановлені наступні обставини у справі та відповідні їм правовідносини. Відповідно до частин першої та другої статті 207 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Правочин, який вчиняє юридична особа, підписується особами, уповноваженими на це її установчими документами, довіреністю, законом або іншими актами цивільного законодавства. Визначення поняття зобов`язання міститься у частині першій статті 509 ЦК України. Відповідно до цієї норми зобов`язання це правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (ч.1 ст.626 ЦК України). Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства (ч.1 ст.628 ЦК України). Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Рішенням Самбірської міської ради Львівської області №144 від 30 квітня 2014 року житловий будинок [ADDRESS] був переданий на баланс КП СМР «ЖЕК», а КП СМР «ЖЕК» доручено здійснювати його управління (а.с.13). Рішенням Самбірської міської ради Львівської області №171 від 23 травня 2019 року у житловому будинку [ADDRESS] затверджені тарифи на послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій по КП СМР «ЖЕК» (а.с.14,15-17). Згідно інформаційної довідки №320096449 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав влавності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборони відчуження об`єктів нерухомого майна, власниками квартири [ADDRESS] по частці власності є [PERSON] та [PERSON] . При цьому, загальна площа вказаної квартири складає 43,3 кв.м.. Крім цього, за вказаною адресою відкрито особовий рахунок № [NUMBER] на ім`я відповідача [PERSON] (а.с.28-29,32,33). \~ \~ \~ \~Відтак, квартира [ADDRESS] , знаходиться у багатоквартирному житловому будинку, утримання, експлуатацію та управління якого здійснює позивач КП СМР «ЖЕК» та, відповідно, є виконавцем послуг у цьому будинку на підставі Договору про надання послуги з управління багатоквартирним будинком від 31 грудня 2021 року (далі Договір). Згідно з умовами Договору у відповідності до положень Закону України «Про житлово-комунальні послуги» від 09 листопада 2017 року, між Самбірською міською радою Львівської області від імені співвласників багатоквартирного будинку [ADDRESS] та КП СМР «ЖЕК» укладено договір про утримання багатоквартирного будинку [ADDRESS] , шляхом утримання будинку і прибудинкової території, який вступив в дію з 01 січня 2022 року (а.с.18-26). На підставі даного Договору, КП СМР «ЖЕК» здійснює управління вказаним багатоквартирним будинком, якому продовжує надавати послуги з утримання будинку і прибудинкової території. Договором та додатками до нього визначено тарифи внесків за управління КП СМР «ЖЕК» зазначеним будинком у розмірі 4,2733 грн. за 1 кв.м. та перелік складових тарифу на послуги з управління (а.с.18-26,27). Як встановлено судом з письмових матеріалів справи, позивач належним чином надавав передбачені Договором послуги з утримання будинку і прибудинкової території (а.с.34-48,50-52). Проте відповідачі, не зважаючи на вищевказані обставини, свій обов`язок щодо оплати послуг управителя тривалий час не виконували. 01 лютого 2023 року КП СМР «ЖЕК» звернулось до Самбірського міськрайонного суду Львівської області із заявою про видачу судового наказу про стягнення з [PERSON] та [PERSON] заборгованості за надані послуги з утримання будинку і прибудинкової території й управління багатоквартирним будинком за період з лютого 2020 року по лютий 2023 року. 10 квітня 2023 року було видано судовий наказ, який було скасовано за заявою [PERSON] згідно ухвали Самбірського міськрайонного суду Львівської області від 24 травня 2023 року (а.с.49). Згідно даних бухгалтерського обліку КП СМР «ЖЕК» станом на 01 червня 2023 року за квартирою [ADDRESS] в даному будинку рахується заборгованість в сумі 6126 грн. 25 коп., яка обрахована з лютого 2020 року (а.с.32,33). Тобто власники майна за вказаний період не оплачували послуги управителя за утримання будинку і прибудинкової території, що здійснювалось КП СМР «ЖЕК». Відтак, загальна сума заборгованості відповідачів перед позивачем за період з лютого 2020 року по червень 2023 року складає 6126 грн. 25 коп., виходячи з розрахунку, визначеному позивачем, з яким погоджується суд. Згідно п.6 Договору про управління багатоквартирним будинком [ADDRESS] від 31 грудня 2021 року, передбачено обов`язок співвласника оплачувати управителеві надані послуги з управління в порядку, за ціною та в строки визначені цим договором. У разі несвоєчасного здійснення платежів за послуги з управління, також передбачено сплата пені в розмірі, встановленому Договором. Відповідно до п.11 Договору плата за послуги з управління нараховуються щомісячно та має бути сплачена не пізніше 27 числа місяця наступного за розрахунковим. Згідно п.23 Договору за несвоєчасне та/або не в повному обсязі внесення плати за послугу з управління співвласники, споживачі, які не є співвласниками будинку сплачують управителю пеню в розмірі 0,01 відсотка суми простроченого платежу, яка нараховується за кожний день прострочення, але не вище 0,01 відсотка суми богу за кожен день прострочення. При цьому, загальний розмір сплаченої пені не може перевищувати 100 відсотків загальної суми боргу. Правилами користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, котрі затверджені Постановою Кабінету Міністрів України від 08 жовтня 1992 року №572 (далі Правила), визначено обов`язок по сплаті за обслуговування і ремонт будинку, комунальні та інші послуги покладається на власника, наймача, орендаря житлового приміщення. Згідно ст.322 ЦК України передбачено, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Нарахування квартплати проводиться згідно тарифів, затверджених рішенням виконавчого комітету Самбірської міської ради від 23 травня 2019 року №171 «Про коригування тарифів на послуги по утриманню житлових будинків, споруд та прибудинкових територій» (а.с.15-17). При цьому, обов`язок власника житла оплачувати житлово-комунальні послуги передбачено п.7 Правил, а також ч.4 ст.319 та ст.322 ЦК України зобов`язує власника утримувати своє майно. Послуга з управління багатоквартирним будинком - результат господарської діяльності суб`єктів господарювання, спрямованої на забезпечення належних умов проживання і задоволення господарсько-побутових потреб мешканців будинку шляхом утримання і ремонту спільного майна багатоквартирного будинку та його прибудинкової території відповідно до умов договору, як це закріплено положеннями абз.12 ч.1 ст.1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги». Тобто, КП СМР «ЖЕК», відповідно до Договору та вимог діючого законодавства України, безпосередньо займається управлінням житлового будинку, розташованого за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до ст.5\~Закону України\~«Про житлово-комунальні\~послуги» до житлово-комунальних послуг, у тому числі належи житлова послуга, тобто послуга з управління багатоквартирним будинком. Послуга з управління багатоквартирним будинком включає забезпечення утримання спільного майна багатоквартирного будинку, зокрема прибирання внутрішньо - будинкових приміщень та прибудинкової території, якщо прибудинкова територія, за даними Державного земельного кадастру, знаходиться у власності або користуванні співвласників багатоквартирного будинку відповідно до вимог законодавства, виконання санітарно-технічних робіт, обслуговування внутрішньо - будинкових систем (крім обслуговування внутрішньо - будинкових систем, що використовуються для надання відповідної комунальної послуги у разі укладення індивідуальних договорів з обслуговуванням внутрішньо - будинкових систем про надання такої послуги, за умовами яких обслуговування таких систем здійснюється виконавцем), утримання ліфтів тощо. Згідно п.5 ч.2 ст.7 Закону України «Про житлово - комунальні послуги» індивідуальний споживач зобов`язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами. Статтею 16 Закону України «Про житлово - комунальні послуги» передбачено, що надання комунальних послуг та надання послуги з управління багатоквартирним будинком здійснюються безперервно, крім часу перерв на: проведення ремонтних і профілактичних робіт згідно з будівельними нормами і правилами, правилами технічної експлуатації і користування, положеннями про проведення поточного і капітального ремонтів та іншими нормативно-правовими актами; міжопалювальний період для мереж (систем) опалення (теплопостачання) виходячи з кліматичних умов згідно з нормативно-правовими актами. Відповідно до ст.162 Житлового кодексу України, плата за користування жилим приміщенням в будинку (квартирі), що належить громадянинові на праві приватної власності, встановлюється угодою сторін. Плата за комунальні послуги береться крім квартирної плати за затвердженими в установленому порядку тарифами. Строки внесення квартирної плати і плати за комунальні послуги визначаються угодою сторін. Наймач зобов`язаний своєчасно вносити квартирну плату і плату за комунальні послуги. Згідно з ч.2 ст.10 Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду», ст. 382 ЦК України, Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку і зобов`язані брати участь у загальних витратах, пов`язаних з утриманням будинку і прибудинкової території відповідно до своєї частки у майні будинку. Відповідно до ст.20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживачі зобов`язані оплачувати житлово-комунальні послуги у строки встановлені договором або законом. Згідно з п.7 Правил власник та наймач (орендар) квартири, серед іншого, зобов`язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. Відповідно до вимог ч.1 ст.9\~Закону України\~«Про житлово-комунальні\~послуги» споживач здійснює оплату за спожиті житлово-комунальні послуги щомісяця, якщо інший порядок та строки не визначені відповідним договором. Тобто, позивач у даній справі є організацією, яка уповноважена надавати послуги з утримання будинку та прибудинкової території з метою комфортного проживання в ньому мешканців, а тому має право вимагати від відповідачів оплати послуг з утримання будинку та прибудинкової території. З огляду на те, що Договором на КП СМР «ЖЕК» покладено здійснення управління житловим будинком, тому надання відповідних житлово-комунальних послуг є елементом реалізації функції зазначеного управління. У свою чергу відповідачі [PERSON] та [PERSON] , як власники житлової квартири [ADDRESS] , є споживачами послуг, які надаються КП СМР «ЖЕК», з утримання будинку і споруд та прибудинкової території. За приписами ст.317\~ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна. Власність зобов`язує, як це унормовано положеннями ч.4\~ст.319\~ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом, тобто несе тягар щодо утримання свого майна (ч.1\~ст.322 ЦК України). У частині першій статті 526 ЦК України зазначено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Статтею 610 ЦК України встановлено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).\~\~ Відповідно до\~ст.611 ЦК України,\~у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки. Одним із видів порушення зобов`язання є прострочення невиконання зобов`язання в обумовлений сторонами строк. При цьому в законодавстві визначаються різні поняття як «строк дії договору», так і «строк (термін) виконання зобов`язання» (стст.530,631 ЦК України). Частиною першою статті 530 ЦК України передбачено, якщо в зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню в цей строк (термін). Згідно з ч.1 ст.612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.\~ \~ Статтею 629 ЦК України встановлено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами. \~ \~ \~ \~При цьому, стаття 525 ЦК України\~вказує, що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Враховуючи, що позивачем послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкової території відповідачам надано, а відповідачі належним чином зобов`язання щодо оплати житлово-комунальних послуг не виконували, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для стягнення з відповідачів заборгованості за спожиті послуги з утримання будинків та прибудинкових територій, в зв`язку з чим з відповідачів на користь позивача підлягає стягненню 6126 грн. 25 коп.. \~ \~ \~ \~Крім того, матеріали справи не містять, а відповідачами суду не надано доказів на підтвердження обставин того, що вказаний вище Договір та додатки до нього були оскаржені у встановленому законом порядку, як і не містять матеріали справи доказів на підтвердження того, що такий Договір був визнаний у встановленому законом порядку недійсним. Відповідно до ч.2 ст.625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. За змістом цієї норми закону нарахування інфляційних втрат на суму боргу та трьох процентів річних входять до складу грошового зобов`язання і є особливою мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за неправомірне користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до\~сплати кредиторові, незалежно від сплати ним неустойки (пені) за невиконання або неналежне виконання зобов`язання. Положення зазначеної норми права передбачають, що зобов`язання можуть виникати безпосередньо з договорів та інших правочинів, передбачених законом, а також з угод, які не передбачені законом, але йому не суперечать, а в окремих випадках встановлені актами цивільного законодавства цивільні права та обов`язки можуть виникати з рішення суду. Передбачене частиною\~другою статті\~625\~ЦК України\~нарахування трьох\~процентів річних та інфляційні нарахування на суму боргу, має компенсаційний, а не штрафний характер, оскільки є способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у отриманні компенсації від боржника. Таким чином, у ст.625 ЦК України визначені загальні правила відповідальності за порушення будь-якого грошового зобов`язання незалежно від підстав його виникнення (договір чи делікт). Тобто, приписи цієї статті поширюються на всі види грошових зобов`язань, якщо інше не передбачено договором або спеціальними нормами закону, який регулює, зокрема, окремі види зобов`язань. \~ \~ \~ \~Вищезазначені нарахування здійснюються окремо за кожен період часу, протягом якого діяв відповідний індекс інфляції, а одержані таким чином результати підсумовуються за весь час прострочення виконання грошового зобов`язання. \~ \~ \~ \~Отже, відповідно до вимог\~ст.625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Згідно ч.1,ч.6 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. При цьому, відповідачі правом подати відзив на позовну заяву не скористалися, будь-яких заперечень проти позову з посиланням на відповідні докази не надали, а також не надали жодних доказів, які б підтверджували факт повної сплати грошових коштів за Договором, чим не виконали вимоги стст.12,81 ЦПК України. Таким чином, суд приходить до висновку, що відповідачі мали можливість сплатити грошові кошти за Договором, однак свідомо ухилилися від виконання зобов`язання. \~ \~ \~ \~Разом з тим, здійснивши перерахунок заявлених позивачем до стягнення з відповідачів інфляційних втрат та 3% річних, суд встановив наступне. \~ \~ \~ \~Статтею 64 Конституції України\~передбачена можливість введення в Україні воєнного або надзвичайного стану. При цьому можуть встановлюватися певні обмеження прав і свобод людини із зазначенням строку дії цих обмежень. \~ \~ \~ \~Згідно зі\~ст.1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності. \~ \~ \~ \~24 лютого 2022 року відповідно до пункту 20 частини першої\~статті 106 Конституції України,\~Закону України «Про правовий режим воєнного стану»,\~Указом Президента України №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні»\~постановлено ввести в Україні воєнний стан з 05 год. 30 хв. 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. У подальшому відповідними Указами Президента України воєнний стані було продовжено та він продовжує діяти і на цей час. \~ \~ \~ \~Постановою Кабінету Міністрів України №206 від 05 березня 2022 року «Деякі питання оплати житлово-комунальних послуг в період воєнного стану», визначено, що в умовах воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», до припинення чи скасуванн я воєнного стану в Україні забороняється: нарахування та стягнення неустойки (штрафів, пені), інфляційних нарахувань, процентів річних, нарахованих на заборгованість, утворену за несвоєчасне та/або неповне внесення населенням плати за житлово-комунальні послуги. Вказана постанова набрала чинності з дня її опублікування і застосовується з 24 лютого 2022 року. \~ \~ \~ \~Беручи до уваги викладене, враховуючи положення чинного законодавства в умовах воєнного стану, а тому до припинення чи скасування воєнного стану в Україні, такі стягнення не можуть бути проведені. \~ \~ \~ \~Отже, починаючи з 24 лютого 2022 року заборонено стягувати інфляційні нарахування та проценти річні нараховані на заборгованість, утворену за несвоєчасне та/або неповне внесення населенням плати за житлово-комунальні послуги, до припинення чи скасування воєнного стану в Україні. \~ \~ \~ \~Разом з тим, ЦК України, як основним актом цивільного законодавства, не передбачено механізму здійснення розрахунку інфляційних втрат кредитора у зв`язку із простроченням боржника у виконанні грошового зобов`язання. \~ \~ \~ \~Водночас частиною першою статті 8 ЦК України визначено, що якщо цивільні відносини не врегульовані цим Кодексом, іншими актами цивільного законодавства або договором, вони регулюються тими правовими нормами цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, що регулюють подібні за змістом цивільні відносини (аналогія закону). \~ \~ \~ \~Законом України «Про індексацію грошових доходів населення» визначено індексацію грошових доходів населення як встановлений законами та іншими нормативно-правовими актами України механізм підвищення грошових доходів населення, що дає можливість частково або повністю відшкодувати подорожчання споживчих товарів і послуг (стаття 1 Закону). \~ \~ \~ \~Отже, при розрахунку інфляційних втрат у зв`язку із простроченням боржником виконання грошового зобов`язання до цивільних відносин, за аналогією закону, підлягають застосуванню норми Закону України «Про індексацію грошових доходів населення» та приписи Порядку проведення індексації грошових доходів населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №1078 від 17 липня 2003 року, та Методика розрахунку базового індексу споживчих цін, затверджена наказом Державного комітету статистики України №265 від 27 липня 2007 року. \~ \~ \~ \~Водночас на практиці існують різні підходи до застосуванням механізму розрахунку інфляційних втрат у порядку частини другої статті 625 ЦК України у разі, якщо прострочення виконання грошового зобов`язання становить неповний місяць. З огляду на таке, Об`єднана палата Касаційного господарського суду роз`яснила, що сума боргу, внесена за період з 1 до 15 числа включно відповідного місяця, індексується за період з урахуванням цього місяця, а якщо суму внесено з 16 до 31 числа місяця, то розрахунок починається з наступного місяця. За аналогією, якщо погашення заборгованості відбулося з 1 до 15 число включно відповідного місяця - інфляційна складова розраховується без урахування цього місяця, а якщо з 16 до 31 числа місяця - інфляційна складова розраховується з урахуванням цього місяця. Отже, якщо період прострочення виконання грошового зобов`язання складає неповний місяць, то інфляційна складова враховується або не враховується в залежності від математичного округлення періоду прострочення у неповному місяці. Методику розрахунку інфляційних втрат за неповний місяць прострочення виконання грошового зобов`язання доцільно відобразити, виходячи з математичного підходу до округлення днів у календарному місяці, упродовж якого мало місце прострочення, а саме: час прострочення у неповному місяці більше півмісяця (> 15 днів) = 1 (один) місяць, тому за такий неповний місяць нараховується індекс інфляції на суму боргу; час прострочення у неповному місяці менше або дорівнює половині місяця (від 1, включно з 15 днями) = 0 (нуль), тому за такий неповний місяць інфляційна складова боргу не враховується. Станом на дату розгляду справи, воєнний стан не скасовано, тому суд приходить до висновку про стягнення індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми за період з 01 лютого 2020 року по 24 лютого 2022 року, що відповідно складає: 1355 грн. 55 коп. - інфляційні втрати за час\~прострочення виконання\~грошового зобов`язання та 229 грн. 91 коп. - три проценти річних від простроченої суми. Інших доказів, які б спростовували дані висновки суду відповідачами не надано і судом не встановлено. З урахуванням викладеного вище, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, та, приймаючи до уваги, що доказів на спростування позиції позивача відповідачами суду не надано, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги КП СМР «ЖЕК» підлягають частковому задоволенню, а з відповідачів на користь позивача підлягає стягненню солідарно 7711 грн. 71 коп., з яких заборгованість за послуги з утримання будинків та прибудинкових територій й управління багатоквартирним будинком в розмірі 6126 грн. 25 коп., інфляційні втрати за час прострочення виконання грошового зобов`язання у розмірі 1355 грн. 55 коп. та три проценти річних від простроченої суми в розмірі 229 грн. 91 коп.. Згідно ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до платіжної інструкції №314 від 22 червня 2023 року при пред`явленні позову до суду позивачем були понесені витрати по сплаті судового збору у розмірі 2684 грн. 00 коп. (а.с.12). Враховуючи те, що позов КП СМР «ЖЕК» задоволено частково, суд, згідно положень ст.141 ЦПК України, присуджує позивачу судові витрати пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а саме, солідарно з [PERSON] та [PERSON] в сумі 2600 грн. 65 коп., виходячи з розрахунку: (7711 грн. 71 коп. (розмір задоволених позовних вимог) * 2684 грн. 00 коп. (сума сплаченого судового збору) / 7958\~грн.\~86\~коп.(розмір заявлених позовних вимог) = 2600 грн. 65 коп.. На підставі викладеного,

Outcome: partial