Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-22 00:00:00

Позивач- Управління Державного\~агентства з\~розвитку меліорації,\~рибного господарства\~та продовольчих\~програм у\~Полтавській областізвернулося до суду з позовною заявою, зазначивши, що згідно протоколу про адміністративне правопорушення № 010565 від 30.08.2022 року [PERSON] 30.08.2022 року о 07-00 годині в с.\~Старицківка Полтавського\~району Полтавської\~області займався\~незаконним виловом\~риби забороненим\~знаряддям лову-\~сіткою та\~зловив:\~карась сріблястий-\~13\~шт.,\~щука-\~1\~шт.,\~чим порушив\~п.\~3.15\~Правил любительського\~і спортивного\~рибальства України\~(які\~діяли на\~час вчинення\~правопорушення),\~чим вчинив\~адміністративне правопорушення,\~передбачене ч.\~4\~ст.\~85\~КУпАП.\~Постановою Полтавського\~районного суду\~Полтавської області\~від 06.01.2023\~(справа\~№ 545/4024/22)\~провадження по\~справі про\~притягнення до\~адміністративної відповідальності\~громадянина [PERSON] \~за ч.\~4\~ст.\~85\~КУпАП закрито\~у зв`язку\~із закінченням\~на момент\~розгляду справи\~строків накладення\~адміністративного стягнення,\~передбачених ст.\~38\~КУпАП.\~Питання стягнення\~збитків,\~завданих рибному\~господарству судом\~не вирішувалося. 16.01.2024 на адресу [PERSON] було направлено попередженая про необхідність добровільної сплати завданих ним збитків. Станом на день звернення до суду останнім в добровільному порядку завдані збитки не відшкодовано. Враховуючи вищенаведене, просять суд стягнути [PERSON] збитки, завдані рибному господарству України в сумі 24021,00 грн. з зарахуванням їх до спеціального фонду місцевого бюджету Коломацької територіальної громади; стягнути на користь Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Полтавській області судові витрати в сумі 3028,00 грн. Ухвалою судді Полтавського районного суду Полтавської області від 14.08.2024 року відкрито провадження по справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Інших процесуальних дій у справі (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову) не вчинялось, провадження не зупинялось. У судовому засіданні представник позивача [PERSON] позлвні вимоги пітримала з викладених підстав та просила задовольнити. Відповідач [PERSON] позовні вимоги визнав у повному обсязі та не заперечував проти їх задоволення. Вислухавши учасників процесу, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з наступних підстав. Статтею 6 Конституції України встановлено, що забезпечення екологічної безпеки і підтримання екологічної рівноваги на території України є обов`язком держави. Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону. Відповідно до статті 13 Конституції України, статті 324 ЦК України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цієюКонституцією. Статтею 66 Конституції України встановлено, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Відповідно до статті 13 ЦК України при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині. Згідно з пунктом «б» частини першої статті 40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог здійснення заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню природних ресурсів, негативному впливу на стан навколишнього природного середовища. Частиною першою статті 37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» встановлено, що водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією Українита законами України. Порядок здійснення державного контролю за охороною, використанням і відтворенням тваринного світу визначається Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища»,Законом України «Про тваринний світ»,Законом України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів»,Законом України «Про мисливське господарство та полювання», іншими законодавчими актами. Статтею 27 Закону України «Про тваринний світ`тастаттею 26 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» встановлено, що у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. Відповідно до статті52-1Закону України «Про тваринний світ`для добування об`єктів тваринного світу забороняються виготовлення, збут, застосування, зберігання отруйних принад, колючих, давлячих та капканоподібних знарядь лову, електроловильних систем (електровудок), електрогону, петель, самоловів, самострілів, вибухових речовин, пташиного клею та монониткових (волосінних) сіток (крім тих, що призначені для промислового лову), а також інших засобів, заборонених законом. Згідно розділу IV Правил любительського і спортивного рибальства», затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України №700 від 19 вересня 2022 рокузабороняється добування(вилов)такими знаряддями: 1) сітками та пастками усіх типів та конструкцій, а також іншими сітковими знаряддями добування (вилову), за винятком раколовок конструкції «хапка», підсак та ручних драг, встановлених цими Правилами розмірів. Судом встановлено, що згідно протоколу про адміністративне правопорушення № 010565 від 30.08.2022 року [PERSON] 30.08.2022 року о 07-00 годині в с. Старицківка Полтавського району Полтавської області займався незаконним виловом риби забороненим знаряддям лову- сіткою та зловив: карась сріблястий- 13 шт., щука- 1 шт., чим порушив п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства України (які діяли на час вчинення правопорушення), чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 85 КУпАП. Відповідно достатті 63 Закону України «Про тваринний світ`порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні в порушенні правил використання об`єктів тваринного світу. Частинами першою, четвертою, п`ятою статті 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено, що порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Постановою Полтавського районного суду Полтавської області від 06.01.2023 (справа № 545/4024/22) провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності громадянина [PERSON] за ч. 4 ст. 85 КУпАП закрито у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи строків накладення адміністративного стягнення, передбачених ст. 38 КУпАП (а.с. 11). Відповідно до ч. 6 статті 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Таким чином, суд прийшов до висновку, що факт вчинення відповідачем правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, та грубого порушення правил рибальства є доведеним. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі (частина перша статті 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»). Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю. Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду закріплені устатті 1166 ЦК України. Згідно з частинами першою, другоюстатті 1166 ЦК Українимайнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Розмір шкоди, заподіяної відповідачем незаконним виловом риби, обчислений стороною позивача на підставіпостанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів» від 21 листопада 2011 року № 1209(зі змінами, внесеними Постановою Кабінету Міністрів України № 1039 від 6 жовтня 2021 року), та становить 24021,00 грн. (а.с. 12). 16.01.2024 на адресу [PERSON] було направлено попередженая про необхідність добровільної сплати завданих ним збитків (а.с. 13), яке останній проігнороване. Таким чином, на підставі викладеного вище та враховуючи, що відповідач не відшкодував у добровільному порядку на даний час завдану порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища шкоду, що є його обов`язком, суд вважає, що сума збитків, заподіяна внаслідок незаконного вилову риби, підлягає стягненню в примусовому порядку. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки вимоги позивача задоволено у повному обсязі, то з [PERSON] підлягає стягненню сума судового збору у розмірі 3028,00 грн. (а.с. 2). Враховуючи вищевикладене та

Outcome: approved