Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-22 00:00:00

Представник заявника зазначив, що 22.04.2024 року о 12 год. 58 хв. в мережі Інтернет в телеграм-каналі «ВИЙ.Ukraine» було опубліковано публікацію під назвою « [INFO] » за посиланням https://t.me/viyukraine/6164. Просить встановити\~юридичний факт,\~що інформація,\~яка поширена\~в телеграм-каналі\~«ВИЙ.Ukraine»\~під назвою\~« [INFO] »\~за посиланням\~ [INFO] \~наступного змісту:\~«Дуже цікаві\~факти про\~те,\~як судова\~влада захищає\~порушників « [PERSON] »,\~які ухиляються\~від сплати\~податків через\~всім відому\~схему».\~«Касовики» міста\~Києва виявила,\~що у\~магазині « [PERSON] »\~умисно занижують\~ціну товарів\~на суму\~вартості доступу\~до бібліотеки\~«Алло»,\~хоча клієнти\~про це\~одразу не\~здогадуються».\~« [INFO] податковий\~інспектор здійснив\~контрольну закупку\~в магазині\~«Алло» на\~вулиці Берковецькій,\~6-Д\~у Києві.\~(\~999\~грн електрочайник\~Xiaomi\~Eleetric\~Glass\~Kettle).\~Отримавши докази\~заниження вартості\~продукції,\~він склав\~акт фактичної\~перевірки від 26.01.2024р.». «Продавцем товар пропонується до продажу за ціною зазначеною в ціннику, однак в ході фіксації його продажу ТОВ «Алло» розрахункову операцію через ПРРО Ф № 4000087327 проведено не на повну суму вартості товару. А саме ТОВ «Алло» вартість товару умисно занижено на суму вартості послуг - доступ до комплектів електронних примірників аудіо книг озвучених українською мовою, надання доступу до бібліотеки Алло». «Податківець наполягав, що послуги надання доступу до бібліотеки «Алло» він не замовляв. Вони були включені до фіскальних чеків без попереднього з ним погодження. Ця схема всім відома». «До суду потрапила справа щодо головного бухгалтера «Алло», якій загрожував штраф за системні факти продажу товару в магазині «Алло» на [ADDRESS] на неповну суму вартості товарів». «В ході перевірки встановлені факти проведення таких розрахункових операцій на неповну суму вартості товарів з 1 червня 2023 року по 10 січня 2024 року через ПРРО ФН No4000087327 на загальну суму 42 млн грн. Тобто схема з ухиленням сплати податків хоч і була, але аргументів з боку ДПС для суду було недостатньо» є недостовірною та такою, що порушує гідність та перешкоджає діловій репутації Товариства з обмеженою відповідальністю «АЛЛО» та спростувати її. В обгрунтування вимог представник заявника зазначив, що у ТОВ «АЛЛО» відсутня заборгованість перед державою зі сплати податків, що підтверджує довідка про відсутність заборгованості з платежів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи № 171/АП/32-00-13-00-20-Е від 07.05.2024р. Наказом директора ТОВ «АЛЛО» № 1511 від 29.05.2023р. затверджено умови акції «Слухайте солов?їною». На виконання цього наказу були розроблені та затверджені офіційні правила проведення акції «Слухайте соловіною». Також наказом директора ТОВ «АЛЛО» № 1556 від 14.08.2023р. затверджено умови акції «Аудіодайвінг з АЛЛО». На виконання цього були розроблені та затверджені Офіційні правила проведення Акції «Аудіодайвінг з АЛЛО». Детальні умови акцій були розміщені: ?за посиланнями https://allo.ua/ua/allo-yakaboo ta https://allo.ua/ua/allo-library, ??містилися безпосередньо в кожному магазині «АЛЛО» в роздрукованому вигляді в куточку споживача, безпосередньо у фіскальних чеках, що видавалися споживачам, та повідомлялися продавцями перед здійсненням покупки. Тому кожен покупець мережі «АЛЛО» та Інтернет-магазину «АЛЛО», а також контролюючий орган перед здійсненням покупки мав реальну можливість ознайомитись з умовами акцій та за наявності бажання - відмовитись від участі. В акті фактичної перевірки від 26.01.2024 на бланку № 007699 не встановлено якому саме споживачу та при купівлі якого саме товару не було повідомлено про всі умови акції, враховуючи той факт, що посилання на умови акції містяться у всіх фіскальних чеках на товар, який продавався з такою акцією. Фіскальні чеки, що видає ТОВ «АЛЛО», повністю відповідають вимогам до форми та змісту розрахункового документа, встановленим Положенням про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, що затверджене наказом Міністерства фінансів України від 21.01.2016 № 13 та містять усі обов?язкові реквізити. В п. 2.2.11 та п. 2.2.12 акту фактичної перевірки від 26.01.2024 на бланку № 007699 (копія додається) вказано, що ТОВ «АЛЛО» проведено розрахункову операцію із застосуванням реєстратора розрахункових операцій та надано розрахунковий документ встановленої форми та змісту. Відповідно до положень п. 197.1.25-1 п. 197.1 ст. 197 Податкового кодексу України звільняються від оподаткування ПДВ операції, зокрема, постачання, підготовлення (літературне, наукове і технічне редагування, коригування тощо), виготовлення, розповсюдження аудіокниг, озвучених українською мовою, крім видань еротичного характеру. Норми цього підпункту поширюються також на електронні послуги із постачання електронних примірників (електронно-цифрової інформації) та/або надання доступу до аудіокниг, озвучених українською мовою (…), Згідно п. 2.2.19 акту фактичної перевірки, загальна сума продажу товарів та послуг у фіскальному чеку відповідає ціні товару зазначеному на ціннику. Посадовою особою ГУ ДПС у місті Києві в магазині ТОВ «АЛЛО» було здійснено контрольну розрахункову операцію - придбано електрочайник Xiaomi Electric Glass Kettle, серійний номер: 48366/DMAKVF3VM00351 вартістю 999,00 грн., що підтверджує фіскальний чек №1806587785 від 12.01.2024р. У цьому чекові відсутня інформація щодо надання послуги доступу до бібліотеки «АЛЛО», він виданий на повну суму покупки, яка складає 999грн., що відповідає вартості товару зазначеному на ціннику. Згідно п. 2.2.11 та п. 2.2.12 акту фактичної перевірки від 26.01.2024 на бланку № 007699, порушень під час проведення контрольної закупки не встановлено. В провадженні Святошинського районного суду міста Києва перебували матеріали про притягнення [PERSON] , головного бухгалтера ТОВ «АЛЛО» до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП (протокол по адміністративне правопорушення № 1206 від 25.03.2024р., згідно якого мало місце не проведення розрахункової операцій через РРО та не видача розрахункових документів відповідного зразку чим порушено вимоги п.п. 1, 2 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» від 06.07.1995 року за № 265/95-ВР, в редакції Закону України від 01.06.2000 року №1 776-III із змінами та доповненнями», а не за системні факти продажу товару в магазині «Алло» на [ADDRESS] на неповну суму вартості товарів, як то зазначено в публікації. Постановою Святошинського районного суду м. Києва від 10.04.2024 по справі № 759/6440/24 вирішено провадження по справі відносно [PERSON] закрити, у зв?язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП. Станом на дату оприлюднення спірної публікації не існувало будь-якого підтверджуючого, доведеного через суд факту щодо проведення ТОВ «АЛЛО» операцій на неповну суму вартості товарів з 1 червня 2023 року по 10 січня 2024 року через ПРРО ФН № 4000087327 на загальну суму 42 млн грн. Висновки, викладені в акті фактичної перевірки, не є встановленим фактом, оскільки платник податків має в свою чергу оскаржити їх, в результаті чого такі висновки судом можуть бути визнані необгрунтованими. На замовлення заявника Науково-дослідним центром судової експертизи у сфері інформаційних технологій та інтелектуальної власності Міністерства юстиції України складено висновок експертів за результатами проведення комісійного лінгвістичного (семантико-текстуального) експертного дослідження мовлення №311/1/24 від 16.05.2024р, згідно якого в телеграм-каналі «ВИЙ Ukraine» у публікації під назвою « [INFO] » за посиланням https://t.me/viyukraine/6164 висловлювання виражені у формі фактичного твердження та є такими, що містять інформацію про ТОВ «АЛЛО», яка може завдати шкоди діловій репутації. Стаття розміщена у телеграм-каналі «ВИЙ.Ukraine» за посиланням https://t.me/viyukraine/6164 передбачена для інформування якомога більшої частини населення (потенційних клієнтів) про порушення вимог закону з боку ТОВ «АЛЛО» в частині ухилення від сплати податків. Оскільки Товариство з обмеженою відповідальністю «АЛЛО» позиціонує себе як компанія, основним напрямком діяльності якої є роздрібна торгівля телекомунікаційним устаткуванням у спеціалізованих магазинах, наведена вище негативна інформація ставить під сумнів законність і відкритість (чесність, неприхованість) цієї діяльності, що може позбавити означену компанію доброго імені в очах потенційних покупців. Оскільки власника Telegram- каналу з назвою «ВИЙ.Ukraine», доступного за адресою у мережі https://t.me/viyukraine встановити неможливо, про що дочірнім підприємством «Центр компетенції адресного простору мережі Інтернет» Консорціуму «Український центр підтримки номерів і адрес» видано довідку від 07.05.2024р. № 98/2024-Д, представник заявника звернувся до суду на підставі абзацу 3 частини четвертої статті 277 ЦК України у порядку окремого провадження із заявою про встановлення факту недостовірності інформації та її спростування, яку просить задовольнити. Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступне. Згідно частини першої статті 2 ЦК України учасниками цивільних відносин є фізичні особи та юридичні особи. Юридичною особою є організація, створена і зареєстрована у встановленому законом порядку. Юридична особа наділяється цивільною правоздатністю і дієздатністю, може бути позивачем та відповідачем у суді (частини перша, друга статті 80 ЦК України). Юридична особа здатна мати такі ж цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність), як і фізична особа, крім тих, які за своєю природою можуть належати лише людині (частина перша статті 91 ЦК України). Юридична особа має право на недоторканність її ділової репутації, на таємницю кореспонденції, на інформацію та інші особисті немайнові права, які можуть їй належати. Особисті немайнові права юридичної особи захищаються відповідно до глави 3 цього Кодексу (частина перша статті 94 ЦК України). Фізична особа має право на захист свого особистого немайнового права від протиправних посягань інших осіб. Захист особистого немайнового права здійснюється способами, встановленими главою 3 цього Кодексу (частина перша статті 275 ЦК України). Фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім`ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації (частина перша статті 277 ЦК України). Якщо особа, яка поширила недостовірну інформацію, невідома, фізична особа, право якої порушено, може звернутися до суду із заявою про встановлення факту недостовірності цієї інформації та її спростування (абзац 3 частини четвертої статті 277 ЦК України). Відповідно до статей 94, 277 ЦК України фізична чи юридична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації. Відповідно до абзацу третього частини четвертої статті 277 ЦК України судовий захист гідності, честі та ділової репутації внаслідок поширення про особу недостовірної інформації не виключається і в разі, якщо особа, яка поширила таку інформацію, невідома (наприклад, при направленні анонімних або псевдонімних листів чи звернень, смерті фізичної особи чи ліквідації юридичної особи, поширення інформації в мережі Інтернет особою, яку неможливо ідентифікувати, тощо). У такому випадку суд вправі за заявою заінтересованої особи встановити факт неправдивості цієї інформації та спростувати її в порядку окремого провадження. Така заява розглядається за правилами, визначеними розділом IV ЦПК (пункти 5, 13 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 лютого 2009 року № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи). Відповідно до п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.02.2009р. за № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», під діловою репутацією юридичної особи, у тому числі підприємницьких товариств, фізичних осіб - підприємців, адвокатів, нотаріусів та інших осіб, розуміється оцінка їх підприємницької, громадської, професійної чи іншої діяльності, яку здійснює така особа як учасник суспільних відносин. Звернутись до суду з вимогами про захист гідності, честі чи ділової репутації вправі пред`явити фізична особа у разі поширення про неї недостовірної інформації, яка порушує її особисті немайнові права, а також інші заінтересовані особи (зокрема, члени її сім`ї, родичі), якщо така інформація прямо чи опосередковано порушує їхні особисті немайнові права. У разі поширення недостовірної інформації, що порушує особисті немайнові права юридичної особи або її структурного підрозділу, позов вправі пред`явити орган цієї юридичної особи (п. 6 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.02.2009р. за № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи»). Положеннями абз. 5 п. 15 зазначеної постанови Пленуму Верховного Суду України, роз`яснено, що недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто, містить, відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені). Згідно з п. 15 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.02.2009р. за № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» при розгляді справ зазначеної категорії суди повинні мати на увазі, що юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто, доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право. 22.04.2024 року о 12 год. 58 хв. в мережі Інтернет в телеграм-каналі «ВИЙ.Ukraine» було опубліковано публікацію під назвою « [INFO] » за посиланням https://t.me/viyukraine/6164 наступного змісту: «Дуже цікаві факти про те, як судова влада захищає порушників «Алло», які ухиляються від сплати податків через всім відому схему. «Касовики» міста Києва виявила, що у магазині «Алло» умисно занижують ціну товарів на суму вартості доступу до бібліотеки «Алло», хоча клієнти про це одразу не здогадуються. 12 січня 2024 року податковий інспектор здійснив контрольну закупку в магазині «Алло» на вулиці Берковецькій, 6-Д у Києві. ( 999 грн електрочайник Xiaomi Electric Glass Kettle). Отримавши докази заниження вартості продукції, він склав акт фактичної перевірки від 26 січня 2024 року. До суду потрапила справа щодо головного бухгалтера «Алло», якій загрожував штраф за системні факти продажу товару в магазині «Алло» на [ADDRESS] на неповну суму вартості товарів. «Продавцем товар пропонується до продажу за ціною зазначеною в ціннику, однак в ході фіксації його продажу ТОВ «Алло» розрахункову операцію через ПРРО ФН №4000087327 проведено не на повну суму вартості товару. А саме ТОВ «Алло» вартість товару умисно занижено на суму вартості послуг - доступ до комплектів електронних примірників аудіо книг озвучених українською мовою, надання доступу до бібліотеки Алло», - зазначили податківці. Податківець наполягав, що послуги надання доступу до бібліотеки «Алло» він не замовляв. Вони були включені до фіскальних чеків без попереднього з ним погодження. Ця схема всім відома. В ході перевірки встановлені факти проведення таких розрахункових операцій на неповну суму вартості товарів з 1 червня 2023 року по 10 січня 2024 року через ПРРО ФН №4000087327 на загальну суму 42 млн грн. Адвокат Алло, захищаючись, посилається на те, що «загальна сума продажу товарів та послуг у фіскальному чеку відповідає ціні товару зазначеному на ціннику». «Посадовою особою ГУ ДПС у місті Києві Сергієм Покотило не було повернуто товар, який було придбано в рамках проведення фактичної перевірки ТОВ «АЛЛО», внаслідок чого (податківцем) порушено статтю 20 Податкового кодексу України», - нагадали податківцю, щоб той повернув чайник. «Фабула інкримінованого адміністративного правопорушення не містить конкретних обставин, в чому воно полягає, які саме товари та коли були реалізовані з порушенням правила торгівлі і розрахунків», - зазначила суддя Святошинського районного суду Києва Наталія Горбенко. Цілком зрозуміло, що Феміда обирає сторону мережі «Алло». Оскільки не вказує на конкретні її дії, які розцінюються представниками державної влади як правопорушення. Також, ці порушення не дають суду можливості перевірити обставини та ідентифікувати, чи стосується цей протокол порушень зазначених в акті фактичної перевірки, який додано до протоколу», - йдеться у постанові суду. Податківець сам визнав «загальна сума продажу товарів та послуг у фіскальному чеку відповідає ціні товару зазначеному на ціннику». Тобто схема з ухиленням сплати податків хоч і була, але аргументів з боку ДПС для суду було недостатньо. Провина головної бухгалтерки не доведена, а значить штрафувати її не було потреби. 10 квітня 2024 року суддя [PERSON] вирішила, що провадження варто закрити». Вказана публікація поширена на веб-сайті мережі Інтернет в телеграм-каналі «ВИЙ.Ukraine» та доведені до відома широкому колу користувачів мережі Інтернет. Поширені відомості не мають ознак оціночних суджень, викладені стверджувально. В реєстраційних даних доменного імені на сторінках цього сайту не виявлено розміщених свідчень про власника сайту. Також на сайті не виявлено свідчень про автора статей за зазначеними посиланнями, а тому автор невідомий, встановити фактично власника вказаного веб-сайту є неможливим, встановити особу автора статей є також неможливим у зв`язку з тим, що статті були розміщені невідомими особами (невідомою особою), яких неможливо ідентифікувати, а тому єдиним законним способом відновити порушені права заявника є встановлення факту недостовірності поширеної інформації та її спростування. Таким чином, доступ до вищезазначеної інформації, стосовно спростування якої заявник звернувся до суду, в мережі Інтернет є необмеженим та безпосередньо стосується самої особи заявника. Відповідно до положень ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані (у письмовій або електронній формі, речовими об`єктами, висновками експертів, показаннями свідків), на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Частиною 1 ст. 77 ЦПК України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування тобто обставин, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Проаналізувавши надані докази, суд вважає, що розміщена інформація «Дуже цікаві факти про те, як судова влада захищає порушників «Алло», які ухиляються від сплати податків через всім відому схему». «Касовики» міста Києва виявила, що у магазині «Алло» умисно занижують ціну товарів на суму вартості доступу до бібліотеки «Алло», хоча клієнти про це одразу не здогадуються». «12 січня 2024 року податковий інспектор здійснив контрольну закупку в магазині «Алло» на вулиці Берковецькій, 6-Д у Києві. ( 999 грн електрочайник Xiaomi Eleetric Glass Kettle). Отримавши докази заниження вартості продукції, він склав акт фактичної перевірки від 26.01.2024р.». «Продавцем товар пропонується до продажу за ціною зазначеною в ціннику, однак в ході фіксації його продажу ТОВ «Алло» розрахункову операцію через ПРРО Ф № 4000087327 проведено не на повну суму вартості товару. А саме ТОВ «Алло» вартість товару умисно занижено на суму вартості послуг - доступ до комплектів електронних примірників аудіо книг озвучених українською мовою, надання доступу до бібліотеки Алло». «Податківець наполягав, що послуги надання доступу до бібліотеки «Алло» він не замовляв. Вони були включені до фіскальних чеків без попереднього з ним погодження. Ця схема всім відома». «До суду потрапила справа щодо головного бухгалтера «Алло», якій загрожував штраф за системні факти продажу товару в магазині «Алло» на [ADDRESS] на неповну суму вартості товарів». «В ході перевірки встановлені факти проведення таких розрахункових операцій на неповну суму вартості товарів з 1 червня 2023 року по 10 січня 2024 року через ПРРО ФН No4000087327 на загальну суму 42 млн грн. Тобто схема з ухиленням сплати податків хоч і була, але аргументів з боку ДПС для суду було недостатньо» не відповідає дійсності. У суду немає сумнівів, що ця інформація має негативний вплив на честь та ділову репутацію заявника, як для самого себе, так і для його партнерів по бізнесу. До такого висновку суд дійшов з огляду на те, що ділова репутація має прямий вплив на рівень розвитку бізнесу, роботу із клієнтами та результати господарської діяльності, поряд із цим враховуючи висновок Науково-дослідного центру судової експертизи у сфері інформаційних технологій та інтелектуальної власності Міністерства юстиції України складено висновок експертів за результатами проведення комісійного лінгвістичного (семантико-текстуального) експертного дослідження мовлення № 311/1/24 від 16.05.2024р. Відповідно до ч. 2 ст. 315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені і інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не вирішено іншого порядку їх встановлення. Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду розглянув справу№ 551/881/16-ц,в якій досліджував питання спростовування недостовірної інформації, де нагадав, що вирішуючи справи про захист честі, гідності та ділової репутації, суди повинні перевіряти, чи містить інформація, що стала підставою для звернення до суду, конкретні життєві обставини, фактичні твердження. Якщо зміст та характер досліджуваної інформації свідчить про наявність фактів, така інформація або її частина не може вважатись оціночним судженням, оскільки є не результатом суб`єктивної оцінки, а відображенням об`єктивної істини, що може бути встановлена у судовому порядку. Кожному гарантується судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім`ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації, а також право на відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої недостовірної інформації (частина четверта статті 32 Конституції України). Згідно зі статтею 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод і частинами другою та третьою статті 34 Конституції України кожен має право на свободу вираження поглядів. Це право включає свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади і незалежно від кордонів. Здійснення цих свобод, оскільки воно пов`язане з обов`язками і відповідальністю, може підлягати таким формальностям, умовам, обмеженням або санкціям, що встановлені законом і є необхідними в демократичному суспільстві, зокрема, для захисту репутації чи прав інших осіб. У пункті 1 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.02.2009р. № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» роз`яснено, що беручи до уваги зазначені конституційні положення, суди при вирішенні справ про захист гідності, честі та ділової репутації повинні забезпечувати баланс між конституційним правом на свободу думки і слова, правом на вільне вираження своїх поглядів та переконань, з одного боку, та правом на повагу до людської гідності, конституційними гарантіями невтручання в особисте і сімейне життя, судовим захистом права на спростування недостовірної інформації про особу, з іншого боку. Відповідно до п. 15 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.02.2009р. № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право. Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені). Негативною слід вважати інформацію, в якій стверджується про порушення особою, зокрема, норм чинного законодавства, вчинення будь-яких інших дій (наприклад, порушення принципів моралі, загальновизнаних правил співжиття, неетична поведінка в особистому, суспільному чи політичному житті тощо) і яка, на думку позивача, порушує його право на повагу до гідності, честі чи ділової репутації. Спростування поширеної недостовірної інформації повинно здійснюватися незалежно від вини особи, яка її поширила. За вищезазначеного суд дійшов висновку, що наявні підстави для задоволення заяви. Відповідно до роз`яснень, що містяться в постанові Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995р. «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» при ухваленні рішення у справах про встановлення фактів, розподіл судових витрат по даній категорії справ не застосовується. На підставі викладеного,

Outcome: approved