Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-11 00:00:00

31.01.2024 року до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська надійшла позовна заява [PERSON] до Дніпровської міської ради, третя особа державний нотаріус Другої дніпровської державної нотаріальної контори, про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності в порядку спадкування. Позов обґрунтовано тим, що [INFO] померла мати позивача [PERSON] . [PERSON] є донькою [PERSON] , яка померла [INFO] . Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на частину квартири [ADDRESS] ). На дату смерті спадкодавця позивач була зареєстрована та проживала за адресою: [ADDRESS] , разом з бабою. Також з ними проживали рідна сестра позивача [PERSON] та її донька [PERSON] , однак, зареєстровані не були. Оскільки позивач є донькою [PERSON] , яка померла до відкриття спадщини після смерті [PERSON] , позивач є спадкоємцем за правом представлення, тієї спадщини, яка належала б за законом її матері. 25.01.2022 року позивач звернулася до Другої дніпровської державної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину. Нотаріусом відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку з відсутністю документального підтвердження родинних відносин між позивачем та спадкодавцем, а саме через відсутність актового запису про зміну прізвища спадкодавця з [PERSON] на [PERSON] . На підставі викладеного позивач просить: -встановити факт родинних відносин, а саме: що [PERSON] , [INFO] , є онукою [PERSON] , яка померла [INFO] ; -визнати за [PERSON] , [INFO] , право власності в порядку спадкування на квартиру [ADDRESS] , загальною площею 50,7 кв.м., житловою площею 36,5 кв.м., після смерті баби [PERSON] , яка померла [INFO] . Ухвалою судді від 26.03.2024 року, після усунення недоліків, позов прийнято до розгляду та відкрито провадження по справі в порядку загального позовного провадження. Ухвалою судді від 26.03.2024 року витребувано копію спадкової справи, відкритої після смерті [PERSON] 10.05.2024 року від представника Дніпровської міської ради Ревякіної Н.М. надійшов відзив на позов, у якому заперечувала проти позовних вимог. Заперечення обґрунтовані тим, що матеріали справи не містять документів, які підтверджують факт родинних відносин між позивачем та спадкодавцем, а також, що позивач зверталася до відповідних організацій за одержанням документа, який посвідчував би такий факт, але їй в цьому було відмовлено із зазначенням причин відмови (відсутність архіву, відсутність запису в актах цивільного стану тощо). Також, на думку представника, матеріали справи не містять належного документа, оформленого уповноваженою організацією про підтвердження правильності перекладу прізвища [PERSON] з російської мови на українську. На підставі викладеного просить у задоволенні позову відмовити. Ухвалою суду від 07.06.2024 року задоволено клопотання представника позивача про допит свідків та про долучення доказів, підготовче провадження закрито та призначено справу до судового розгляду по суті. У судовому засіданні представник позивача [PERSON] - адвокат Стасовська Є.А. позов підтримала, просила задовольнити. У судове засідання 12.09.2024 року не з`явилася, через канцелярію суду подала заяву, у якій просила розгляд справи провести без її участі, позовні вимоги підтримала. У судове засідання 12.09.2024 року представник відповідача не з`явилася, про час, дату та місце розгляду справи повідомлена належним чином, про причини неявки суд не повідомила. Від представника відповідача Недосвітної С.В. надійшла заява, відповідно до якої Дніпровська міська рада позовні вимоги не визнає та просить відмовити у їх задоволенні. З огляду на викладене, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи за відсутності учасників справи та у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Суд, заслухавши учасників судового процесу, свідків, дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні в матеріалах справи докази у їх сукупності, доходить висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з огляду на таке. У ході судового розгляду встановлено, що [INFO] померла мати позивача (а.с.12) [PERSON] , 1944 року народження (а.с. 7), яка до укладення шлюбу з батьком позивача мала прізвище « [PERSON] » (мовою оригінал свідоцтва про шлюб - російською « [PERSON] ») (а.с.9). Відповідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про реєстрацію народження батьками [PERSON] , [INFO] є [PERSON] та [PERSON] (а.с.10). Згідно з відомостями з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб від 25.01.2022 № 00034728201 за параметрами « [PERSON] » міститься запис про укладання шлюбу 27.01.1943 року між [PERSON] та [PERSON] , [INFO] , місце народження -Дніпропетровськ (після укладання шлюбу - прізвище [PERSON] ) (а.с. 95). Відповідно до відновленого свідоцтва про народження серії [NUMBER] (а.с.8) [PERSON] народилася [INFO] в м. Дніпропетровськ. Судом допитано свідків: [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , які пояснили, що [PERSON] є матір`ю [PERSON] , після смерті якої її діти: [PERSON] та [PERSON] залишилися проживати з бабою - [PERSON] . У ході судового розгляду також встановлено, що [PERSON] також є матір`ю [PERSON] (а.с.13-14). Згідно з листом КП «Дніпровське міське бюро технічної інвентаризації» № 1226 від 01.02.2022 року квартира [ADDRESS] на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого 18.12.1996 року ОП ДМЗ ім. Петровського, зареєстрованого в реєстрову книгу № 115п за реєстровим № 98, станом на 31.12.2012 року належала [PERSON] - частина та [PERSON] - частина на праві спільної часткової власності (а.с.97). Відповідно до технічного паспорта квартири [ADDRESS] загальна площа квартири становить 50,7 кв.м., житлова - 36,5 кв.м. [INFO] померла [PERSON] у віці 77 років (а.с.6), що підтверджується свідоцтвом про смерть від 22.01.1997 серії [NUMBER] , видане відділом реєстрації актів громадянського стану виконкому Кіровської районної ради народних депутатів міста Дніпропетровська (а.с. 6). Після її смерті відкрилася спадщина на частину квартири [ADDRESS] . 25.01.2022 року позивач звернулася до Другої дніпровської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті баби - [PERSON] . Постановою державного нотаріуса Другої дніпровської державної нотаріальної контори Циганко Є.Л. від 28.01.2022 року відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на майно, що залишилося після смерті [PERSON] , оскільки в спадкоємця відсутні документи, що підтверджують родинні відносини з померлим спадкодавцем. Статтею 315 ЦПК України визначено, що в судовому порядку можуть бути встановлені також факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення. З наданих позивачем документів: витяги з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про укладання шлюбу між [PERSON] та [PERSON] , копії витягу Державного реєстру актів цивільного стану громадян про реєстрацію народження [PERSON] , копії свідоцтва про укладення шлюбу між [PERSON] та [PERSON] , вбачається що [PERSON] є донькою [PERSON] та матір`ю [PERSON] . Враховуючи викладене, а також беручи до уваги показання свідків, суд доходить висновку про доведеність факту, що померла [PERSON] є рідною бабою [PERSON] . Відповідно до ст. 529 ЦК УРСР (який був чинний на дату відкриття спадщини) при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого. До числа спадкоємців першої черги належить також дитина померлого, яка народилася після його смерті. Онуки і правнуки спадкодавця є спадкоємцями за законом, якщо на час відкриття спадщини немає в живих того з їх батьків, хто був би спадкоємцем; вони успадковують порівну в тій частці, яка належала б при спадкоємстві за законом їх померлому родителю. Згідно зі ст. 548 ЦК УРСР для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Прийнята спадщина визнається належною спадкоємцеві з моменту відкриття спадщини. Відповідно до ст. 549 ЦК УРСР визнається, що спадкоємець прийняв спадщину: 1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; 2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. Згідно з листом Відділу обліку проживання фізичних осіб Управління у сфері державної реєстрації Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради від 11.01.2022 № 14/5-180 відповідно до даних картотеки з питань реєстрації фізичних осіб, [PERSON] , [INFO] , була зареєстрована за адресою [ADDRESS] з 02.08.1966 по 31.03.1997 року. Склад зареєстрованих осіб на день смерті [PERSON] становить одна особа: [PERSON] , [INFO] , зареєстрована з 28.04.1977 по 02.10.1997 (а.с. 93). Відповідно до довідки про склад сім`ї або зареєстрований у житловому приміщенні/будинку осіб від 28.05.2024 року [PERSON] зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , з 30.09.1997 року, тобто після спливу шести місяців після відкриття спадщини. На підставі викладеного, враховуючи, що відповідно до копії спадкової справи, відкритої після смерті [PERSON] , інші спадкоємці не зверталися з заявами про прийняття спадщини, спадкова справа відкрита на підставі заяви позивача від 25.01.2022 року, а онука [PERSON] спадщину прийняла, оскільки була зареєстрована та проживала у квартирі, частина якої входить до спадкового майна, отже, фактично вступила в управління та володіння майном баби, суд доходить висновку про наявність правових підстав для визнання за позивачем права власності на спадкове майно, що належало [PERSON] , а саме: на частину квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] . Разом з тим, [PERSON] у позові просить визнати право власності на квартиру в цілому. Однак частина квартири за адресою: [ADDRESS] , вже належить їй на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого 18.12.1996 року ОП ДМЗ ім. Петровського, зареєстрованого в реєстрову книгу № 115п за реєстровим № 98. Таким чином, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову в цій частині. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір у разі задоволення позову покладаються на відповідача. Водночас, оскільки позивач просила покласти судовий збір на неї, суд дійшов висновку про відсутність підстав для стягнення його з відповідача.. На підставі викладеного та

Outcome: partial