Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-09 00:00:00

[INFO] померла мати заявника [PERSON] . До складу спадщини після її смерті входить, зокрема, земельна частка (пай) розміром 2,73 умовних кадастрових гектара, без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості), яка перебувала в колективній власності КСП «Світанок» с. Плоске, та належала спадкодавцю на підставі сертифікату на земельну частку (пай) серії ВН № 0157859. Позивач є спадкоємцем першої черги за законом після смерті [PERSON] , але з об`єктивних причин пропустив строк для прийняття спадщини, у зв`язку з чим нотаріус відмовив у прийнятті заяви про прийняття спадщини, а тому за захистом прав та інтересів [PERSON] його представник адвокат Заклоцька Вікторія Дживанівна через систему «Електронний суд» з відповідним позовом 26 серпня 2024 року звернулася до суду. Ухвалою від 29 серпня 2024 року (а.с. 25) відкрито провадження та призначено справу до розгляду за правилами загального позовного провадження у підготовче засідання. Представник позивача у підготовче засідання не з`явилася, подала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності та відсутності позивача (а.с. 32). Представник відповідача подав до суду заяву розгляд справи без участі представника Вендичанської селищної ради та просив позов задовільнити (а.с. 31). З врахуванням положень ч. 1 ст. 198, ч. 3 ст. 211 ЦПК України суд ухвалив про проведення підготовчого засідання за відсутності сторін на підставі наявних у суду матеріалів. Враховуючи обставину, що відповідач визнає позовні вимоги, і таке визнання позовних вимог відповідає закону, не порушує будь-чиї права чи законні інтереси інших осіб, суд вважає за можливе на підставі ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження ухвалити рішення у цій справі. Розглянувши справу, дослідивши та оцінивши наявні у матеріалах справи докази в їх сукупності, суд прийшов до висновку, що позов [PERSON] слід задовольнити, виходячи з наступного: За загальними положеннями про спадкування спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою (ст. 1220 ЦК України); право на спадщину виникає в день відкриття спадщини за заповітом або за законом (ст. 1223 ЦК України); спадкоємець, який бажає отримати спадщину, має прийняти її (ч. 1 ст. 1268 ЦК України); для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст. 1270 ЦК України). [INFO] в селищі Тересва Тячівського району Закарпатської області померла [PERSON] (а.с. 7). Внаслідок смерті особи відкрилася спадщина (ч. 1 ст. 1220 ЦК України), до складу якої входить, зокрема, земельна частка (пай) розміром 2,73 умовних кадастрових гектара без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості), яка перебувала в колективній власності КСП «Світанок» с. Плоске Мурованокуриловецького району Вінницької області (а.с. 11). Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті (ч. 1 ст. 1223 ЦК України). Відповідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 77336704 від 14.06.2024 (а.с. 12), спадкодавець [PERSON] по своїй смерті заповіту не залишила. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 ЦК України (ч. 2 ст. 1223 ЦК України). У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (ст. 1261 ЦК України). Копіями запису акта про народження № 1 від 18.01.1959 (а.с. 5), свідоцтва про народження (а.с. 6) позивач довів своє право спадкувати після смерті [PERSON] у першій черзі за законом, як її син. З тексту позовної заяви слідує, що до спадкоємців за законом після смерті [PERSON] належить лише її син [PERSON] . Відповідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 77336730 від 14.06.2024 (а.с. 13) спадкова справі після смерті [PERSON] не заводилася. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Частиною 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється шестимісячний строк. Державний нотаріус Мурованокуриловецької державної нотаріальної контори Вінницької області Карасевич О.І. у постанові № 108 від 14.06.2024 (а.с. 15) відмовив [PERSON] в прийнятті заяви про прийняття спадщини після смерті його матері [PERSON] у зв?язку з пропущенням строків для прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Як слідує із позовної заяви, позивач пропустив встановлений законом строк, оскільки не був обізнаний про наявність у матері спадщини у вигляді права на земельну частку (пай) і дізнався про нього лише після отримання листа генерального директора ТОВ «СХК» «Вінницька промислова група» Ю.Коваля від 07 травня 2024 року (а.с. 10) про необхідність оформлення спадщини на земельну частку (пай) та укладення договору оренди земельної ділянки, що належав [PERSON] . Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд враховує, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. У даній конкретній справі суд вважає, що вказана позивачем причина пропуску строку звернення до нотаріуса є поважною. Судом встановлено, що ймовірний спадкоємець, який матиме право на спадщину [PERSON] , якщо [PERSON] не прийме її, - Вендичанська селищна рада - позовні вимоги визнав, і таке визнання відповідає закону, не порушує будь-чиї права чи законні інтереси інших осіб. Тому суд приходить до висновку, що відповідно до ст. 1272 ч. 3 ЦК України [PERSON] можна визначити додатковий строк для звернення в нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщини, оскільки це відповідатиме принципам законності та пропорційності у здійсненні права власності.

Outcome: approved