Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-09 00:00:00

У червні 2024 року [PERSON] звернувся до Подільського районного суду м. Києва з позовом до [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, спричиненої залиттям квартири. В обґрунтування позову [PERSON] зазначив, що він є власником квартири [ADDRESS] , що підтверджується договором купівлі-продажу квартири від 13.04.2018 р. та інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 01.05.2024р. Відповідач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS], розташованої поверхом вище квартири [ADDRESS] . 01.12.2023 року з вини відповідача сталося залиття квартири, належної на праві власності [PERSON] , внаслідок чого позивачу були заподіяні збитки. За зверненням позивача було обстежено квартиру [ADDRESS] та встановлено причину залиття - пошкодження батареї центрального опалення в квартирі [ADDRESS] , про що було складено Акт про затікання в квартирі від 04.12.2023року, підписаний Головою ОСББ «Паркове місто 45», головним інженером та теплотехніком. 26 лютого 2024 року було складено тими ж особами другий Акт про наслідки затікання. Для визначення розміру матеріального збитку внаслідок залиття квартири позивач звернувся до спеціаліста, який провів обстеження квартири і склав Звіт №38168 від 06.03.2024року. Відповідно до Звіту про незалежну оцінку вартості матеріального збитку пошкодженого майна - оздоблення квартири, складеного сертифікованим оцінювачем [PERSON] , розмір матеріального збитку становить 90 399, 03грн. 06.03.2024р. було складено Акт надання послуг (робіт) № 6465, згідно якого вартість виконаних робіт з проведення оцінки матеріального збитку становить 5 500 грн. Посилаючись на те, що відповідач у позасудовому порядку не відшкодував спричинені збитки, уникає мирного врегулювання спору, позивач звернувся до суду з даним позовом, в якому просить стягнути з відповідача на свою користь матеріальну шкоду, завдану залиттям квартири у розмірі 90 399, 03грн; моральну шкоду у розмірі 10 000, 00 грн, витрати на оплату послуг суб`єкта оціночної діяльності в розмірі 5 500грн., 30 грн. на відправку поштового повідомлення та судовий збір. В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити в повному обсязі. Відповідач в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином, відзиву до суду не надходило. Суд надавав змогу відповідачу подати відзив на позовну заяву, для чого задовольнив клопотання представника відповідача - адвоката Рупс В.О. про відкладення розгляду справи та відкладав призначене на 11 липня 2024р. судове засідання на іншу дату. Зважаючи на те, що відповідач та його представник були належним чином повідомлені про розгляд справи, однак у судове засідання не з`явилися, відзив на позовну заяву не подали, відповідно до вимог ст. 280 ЦПК України суд ухвалив провести заочний розгляд справи із ухваленням заочного рішення на підставі наявних у справі доказів. Заслухавши думку представника позивача, дослідивши докази по справі, суд дійшов таких висновків. В судовому засіданні встановлено, що [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] на підставі договору договором купівлі-продажу квартири від 13.04.2018 р., що підтверджується інформаційною довідкою від 1 травня 2024р. з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (а.с.38-39). Відповідач є власником квартири [ADDRESS] , що підтверджується інформаційною довідкою від 16 серпня 2024р. з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (а.с.115-116). Квартира відповідача [PERSON] [ADDRESS] розташована над квартирою, яка належить позивачу, тобто розташована поверхом вище над квартирою [ADDRESS] . 01.12.2023 року сталося залиття квартири [ADDRESS] , належної позивачу, розташованої поверхом нижче від квартири відповідача, внаслідок чого позивачу були заподіяні збитки. Актом ОСББ «Паркове місто 45» від 04.12.2023 р. зафіксовано залиття в квартирі [ADDRESS] . Так, відповідно до Акту про затікання в квартирі від 04.12.2023, комісією було проведено обстеження квартири [ADDRESS] . При візуальному обстеженні виявлено, що в квартирі з`явилися сліди затікання одразу в декількох місцях в ванній, де проходить канал комунікацій, сліди затікання від стелі до підлоги по всій стіні каналу, в спальні на стелі вологі плями, в коридорі на стелі біля суміжної стіни з ванною кімнатою також вологі плями, та в коморі теж плями. Причиною затікання стало пошкодження батареї центрального опалення в квартирі [ADDRESS]. Власник квартири [ADDRESS] [PERSON] був проінформований про аварію та був особисто присутній при перекриті батареї (а.с.7). 26 лютого 2024р. комісією ОСББ «Паркове місто 45» було складно другий Акт про затікання в квартирі, яким зафіксовано наслідки затікання при візуальному огляді квартири 9-26. В спальній кімнаті зафіксовані жовті плями на стелі після залиття; з`явився сморід від вологості. В коридорі зафіксовані плями на стелі біля стіни, що межує з ванної кімнати та коморою, зафіксовані численні відлущення фарби з паперовою основою, що під нею, на стіні, яка межує з ванної кімнати та коморою; дзеркало на основі ДСП деформоване разом з основою з ДСП та відходить від стіни місцями понад 15 мм; лиштва дверей та самі двері ванної кімнати та комори, що примикає до дзеркала, також зазнали деформації по всьому периметру та відходять від стіни; дверна коробка у ванну кімнату теж деформована, внаслідок чого двері в ванну не зачиняються. У ванній кімнаті зафіксовано, що стіна, яка є суміжною в ванній, де проходить канал комунікацій, виготовлена з вологостійкого гіпсокартону та облаштована керамічною плиткою, теж зазнала деформації та має помітне відставання від стіни, внаслідок чого 2 плитки тріснули. У коморі зафіксовано стійкий запах плісняви, на стелі численні жовті плями, відставання паперової основою від стелі, на стінах також значні плями та відставання паперової основи разом з фарбою, двері та дверна коробка через деформацію значно відходять від стіни (а.с.8). Для визначення розміру спричиненого матеріального збитку внаслідок залиття квартири, [PERSON] звернувся до суб`єкта оціночної діяльності - ФОП « [PERSON] ». Відповідно до складеного суб`єктом оціночної діяльності Звіту №38168 про оцінку збитків від 06.03.2024 року, розмір матеріальних збитків, який завдано [PERSON] в результаті залиття квартири [ADDRESS] станом на момент складання даного звіту становить 90 339,03 грн. з урахуванням податку на додану вартість (а.с.9-33). Оскільки спричинені збитки власником квартири [ADDRESS] , з якої відбувалося залиття квартири позивача, відшкодовані не були, порушене право [PERSON] підлягає захисту судовим рішенням. Згідно статті 383 Цивільного кодексу України, власник житлового будинку, квартири має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім`ї, інших осіб і не має права використовувати його для промислового виробництва. Власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни у квартирі, наданій йому для використання як єдиного цілого, - за умови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир у багатоквартирному будинку та не порушать санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку. У відповідності до статті 151 Житлового кодексу України, громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку прибудинкову територію. Безгосподарне утримання громадянином належного йому будинку (квартири) тягне за собою наслідки, передбачені Цивільним кодексом України. Статтею 1166 ЦК України визначено, що шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно роз`яснень, викладених в пункті 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України №6 від 27.03.1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Таким чином, умовою покладення на відповідача відповідальності за шкоду, завдану позивачу, є наявність вини останньої у спричиненні вказаної шкоди. Актами ОСББ «Паркове місто 45» зафіксований факт залиття та встановлено причину такого залиття: пошкодження батареї центрального опалення в квартирі відповідача. Відтак, актами встановлено причинно-наслідковий зв`язок між діями (бездіяльністю) [PERSON] та наслідками, спричиненими в результаті неналежної експлуатації в його квартирі батареї центрального опалення. Статтею 1192 Цивільного кодексу України визначено, що розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. У конкретному випадку розмір збитків встановлено відповідним Звітом у розмірі 90399,03 грн. З наведених підстав, суд приходить до висновку про необхідність стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] на відшкодування матеріальної шкоди 90 399, 03 грн., оскільки судом встановлено, що саме з його вини сталося залиття, внаслідок чого належне позивачу майно було пошкоджено, тобто між діями відповідача та спричиненням шкоди позивачу є безпосередній причинний зв`язок, тому відповідач має відшкодувати спричинену шкоду. Необхідність здійснення оцінки спричинених збитків стала підставою для звернення до ФОП « [PERSON] ». Відповідно до Акту надання послуг від 6 березня 2024 року загальна вартість робіт за замовленням щодо визначення матеріального збитку, спричиненого пошкодженнями у квартирі [ADDRESS] , становить 5500 грн. (а.с.34). Відправка повідомлення про обстеження квартири суб`єктом оціночної діяльності через Укрпошту вартувала 30,00 грн. (а.с.32 зворот). Такі витрати також перебувають у причинно-наслідковому зв`язку зі спричиненою шкодою, а відтак підлягають відшкодуванню відповідачем. З приводу відшкодування моральної шкоди суд зазначає наступне. Позивач оцінює моральну шкоду, спричинену йому залиттям квартири у розмірі 10000грн., мотивуючи тим, що неправомірні дії відповідача призвели до душевних страждань позивача та стану постійного стресу, порушення звичних комфортних умов проживання останнього, спричиняє позивачу не лише моральні страждання, а ще й змушує звертатися до суду за захистом своїх порушених прав, що потребує не лише матеріальних витрат, а й витрат часу та емоційних затрат, що негативно впливає на здоров`я. Позивач змушений переробляти ремонт, що потребує багато зусиль і здоров`я, а також спричиняє певні незручності та значні матеріальні витрати. Статтею 23 Цивільного кодексу України визначено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я тощо. Відповідно до статті 1167 Цивільного кодексу України моральна шкода, завдана фізичній особі неправомірними діями або бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Як роз`яснено у пункті 3 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди від 31.03.1995 року №4, під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків. При цьому у відповідності до абзацу 2 пункту 5 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди від 31.03.1995 року №4, відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Враховуючи тривалість вимушених змін у житті позивача, тривале знаходження в стані невизначеності та відсутності компенсації збитків, зниження якості проживання, небажання відповідача добровільно відшкодувати завдану шкоду, виходячи з вимог розумності, виваженості та справедливості, суд вважає, що в рахунок відшкодування моральної шкоди достатнім і необхідним буде стягнення з відповідача на користь позивача моральної шкоди у розмірі 2000,00 грн. Питання щодо розподілу витрат по сплаті судового збору суд вирішує на підставі статті 141 ЦПК України. Так, згідно частини 1 статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Тобто, у відповідності до статті 141 ЦПК України, суд присуджує позивачеві понесені ним і документально підтверджені судові витрати у розмірі 2 422, 40 грн., що пропорційно задоволеній частині позовних вимог.

Outcome: partial