Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-08 00:00:00

Позивач, АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК», в особі представника Мєшніка К.І. звернувся до суду із позовною заявою про стягнення з відповідача до [PERSON] заборгованості за договором про надання банківських послуг у сумі 99\~593,93 гривень. Позивач мотивує свої позовні вимоги тим, що відповідач 16.04.2019 року звернувся до АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК»з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав Анкету-заяву про надання банківських послуг від 16.04.2019 року. Вказана Анкета-заява, разом з Умовами, Тарифами, Таблицею обчислення вартості кредиту та Паспортом споживчого кредиту складають договір про надання банківських послуг. Своїм підписом на Анкеті відповідач підтвердив, що ознайомився та отримав у мобільному додатку примірники вищевказаних документів, які складають Договір та зобов`язується виконувати його умови. На підставі укладеного договору відповідач отримав кредит у розмірі 50\~000 гривень у вигляді встановленого кредитного ліміту на поточний рахунок, спеціальним платіжним засобом якого є платіжна карта [NUMBER] . У випадку, якщо істотне порушення клієнтом зобов`язань не буде усунуто протягом строку, зазначеного у пункті 5.18, кредит стає у формі «на вимогу», а банк не пізніше наступного робочого дня за допомогою мобільного додатку направляє клієнту вимогу про повне повернення всієї суми заборгованості за кредитом (з урахуванням відсотків) та нарахованих штрафних санкцій. (пункт 5.19). Банк свої зобов`язання за договором виконав, шляхом надання відповідачу можливості розпоряджатися кредитними коштами на умовах передбачених договором та у межах встановленого кредитного ліміту. Проте відповідач, не надавала своєчасно банку грошові кошти для погашення заборгованості за борговими зобов`язаннями, тим самим порушив зобов`язання за договором. Станом на 28.12.2022 року у відповідача прострочення зобов`язання із сплати щомісячного мінімального платежу за Договором сягнуло понад 90 днів, у зв`язку з чим відбулось істотне порушення Клієнтом зобов`язань, вся заборгованість за кредитом стала простроченою. На залишок простроченої заборгованості Банк нарахував неустойку, передбачену Тарифами. На підставі вищезазначеного загальний розмір заборгованості [PERSON] перед АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» за Договором станом на 11.02.2024 року становить 99\~593,93 гривень та яка складається з наступного: 99\~593,93 гривень загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту). У зв`язку з викладеним, позивач просить стягнути з відповідача заборгованість за договором про надання банківських послуг на загальну суму 99\~593,93 гривень, а також судовий збір у розмірі 3028 гривні. Представник позивача про місце, дату та час проведення судового засідання з розгляду даної цивільної справи повідомлений належним чином, шляхом надсилання судової повістки про виклик до суду в електронний кабінет. У судове засідання не з`явився, натомість від представника позивача через систему «Електронний суд» надійшла відповідь на відзив, яка обґрунтована наступним. До позовної заяви були додані всі необхідні докази, що підтверджують факт укладення Договору про надання банківських послуг від 16.04.2019 року. Окрім цього в позовній заяві надане посилання на офіційний Інтернет ресурс АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК», де у вільному доступу опубліковані Умови і правила обслуговування в АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК». У документах, що разом становлять укладений між Позивачем та Відповідачем Договір (Анкета-заява, Умови і правила надання банківських послуг, Тарифи, Таблиця обчислення вартості кредиту та Паспорт споживчого кредиту) містяться всі істотні умови договору, у тому числі умови про процентну ставку, пеню, штрафи, умови та строк повернення кредиту згідно із ст.12 Закону України «Про споживче кредитування». Таким чином, підписана клієнтом Анкета-заява є підтвердженням укладення Договору, а перелічені документи формують Договір про надання банківських послуг в АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» з чим погодився відповідач шляхом підписання Анкети- заяви.\~Крім того,\~підписанням Відповідач засвідчив \~ \~ \~ \~генерацію ключової пари з особистим ключем та визнав, що електронний цифровий \~ \~ \~ \~ підпис є аналогом власноручного \~ \~ \~ \~підпису. Заповненням анкети-заяви позичальник підтвердив прийняття відповідних умов надання кредиту, які діяли станом момент підписання. Розрахунок заборгованості\~є належним\~доказом та\~відповідає Деталізований\~виписці про\~рух коштів\~по картковому\~рахунку,\~що надається\~в додатках\~до Відповіді\~на відзив.\~Таблиця розрахунку\~заборгованості зображає\~саме наявність\~заборгованості.\~Оскільки виписка\~з клієнтського\~рахунку може\~слугувати первинним\~документом,\~що підтверджує\~факт списання/зарахування\~коштів з/на\~цього/\~цей рахунку/рахунок\~клієнта,\~то разом\~з відповіддю\~на відзив\~представником позивача\~надано Деталізовану\~виписку про\~рух коштів\~по картковому\~рахунку Відповідача,\~яка в\~свою чергу\~є допустимим,\~належним та\~достатнім доказом,\~що підтверджує\~факт користування\~відповідачем кредитними\~коштами,\~факт та\~дату надання\~кредитних коштів,\~а також\~існування заборгованості\~і її розмір. Для підтвердження\~фактів відкриття\~рахунку,\~отримання Відповідачем\~банківської картки\~та встановлення\~кредитного ліміту\~представником позивача\~надано довідку\~про наявність\~рахунку та\~довідку про\~розмір встановленого\~кредитного ліміту,\~що є\~належними,\~допустимими та\~достатніми доказами.\~Відповідно до\~виписки про\~рух коштів\~на рахунку\~кредитний ліміт\~Боржника складає\~50000,00\~грн.\~Відповідно до виписки про рух коштів на рахунку баланс складає - (мінус)-49593,93 грн. Себто заборгованість складає 99593,93 грн. Ця заборгованість\~складається з\~повністю використаного Боржником\~кредитного ліміту\~у сумі 50000,00\~грн. та суми овердрафту (мінусу по картці), яка становить - (мінус) \~ \~ \~ \~-49593,93\~грн.\~Овердрафт - (мінус)\~-49593,93\~грн.\~виник наступним\~чином.\~Якщо на\~рахунку клієнта\~не вистачає\~власних коштів\~для оплати заборгованості,\~то заборгованість збільшується\~на суму\~заборгованості за\~договором по\~відсоткам до\~погашення,\~по неустойці.\~При цьому\~Банк надає\~кредит згідно\~з договором\~в розмірі\~зазначеної заборгованості\~та направляє\~кредитні кошти\~на погашення\~вказаної в\~цьому пункті\~заборгованості,\~а саме:\~відсотків за\~користування кредитним\~лімітом,\~неустойки за\~прострочені платежі\~згідно з\~тарифами.\~Відповідно до\~пункту 5.20\~розділу 2\~Умов обслуговування рахунків\~фізичної особи\~в АТ\~«УНІВЕРСАЛ БАНК»\~термін повернення\~овердрафту в\~повному обсязі\~протягом 30\~днів з\~моменту виникнення\~овердрафту.\~У зв`язку з тим, що Відповідач лише частково здійснював операції з поповнення своєї банківської\~карти,\~розмір яких\~був значно\~меншим за\~поточні витрати\~по картковому\~рахунку на\~власний розсуд,\~виникла заборгованість.\~Щодо застосування судової практики на яку посилається Відповідач. Застосування до\~даних правовідносин,\~правових висновків,\~викладених у\~постанові Великої\~Палати Верховного\~Суду від\~03\~липня 2019\~року в\~справі №342/180/17\~є передчасним\~та незаконним.\~Вищевказана судова\~практика ВП\~ВС ухвалена\~судом щодо\~інших кредитних\~угод,\~з іншими\~умовами,\~правилами та\~сторонами,\~зокрема у\~кредитних відносинах,\~на підставі\~договору,\~укладеного у\~письмовій формі\~відповідно до\~частини 2\~статті 207\~ЦК України\~(правочин\~вважається таким,\~що вчинений\~у письмовій\~формі,\~якщо він\~підписаний його\~стороною (сторонами).\~Відповідно до\~виписки про\~рух коштів\~по картці\~всього за\~весь час\~користування карткою\~Боржником було\~проведено поповнень\~карткового рахунку\~на суму\~158005,45 грн. За весь час користування карткою Боржником було проведено витрат по\~картці на\~суму 257599,38\~грн.\~Отже,\~сума коштів,\~яка досі\~не була\~повернута Банку\~становить 99593,93\~грн.\~(257599,38\~грн. -\~158005,45\~грн.\~=\~99593,93\~грн.).\~Всі поповнення\~використовувалися Відповідачем\~на власні\~потреби і\~на рахунку\~не залишалися,\~саме тому\~повернутими їх\~вважати не\~можна.\~У зв`язку з тим, що Відповідач лише частково здійснював операції з поповнення своєї банківської\~карти,\~розмір яких\~був значно\~меншим за\~поточні витрати\~по картковому\~рахунку,\~виникла заборгованість.\~У зв`язку\~з чим\~представник позивача\~просить задовольнити позовні вимоги за позовом АТ УНІВЕРСАЛ БАНК про стягнення заборгованості з [PERSON] . Відповідач [PERSON] та її представник адвокат Ракущинець А.А. про дату, місце та час розгляду справи повідомлялись шляхом надсилання електронного повідомлення про виклик на номер телефону, вказаний у матеріалах справи. У судове засідання не з`явилися, проте від представника відповідача [PERSON] через систему «Електронний суд» надійшов відзив на позовну заяву, який обґрунтовано наступним. Так, наданими банком документами не передбачено нарахування відсотків, комісій та пені. На підтвердження даної тези посилався на те, що саме за позовом АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК»була\~сформована правова\~позиція Постановою\~Верховного суду\~від 18.05.2022р.\~по справі\~№ 697/302/20.\~Відповідно до\~висновків Верховного\~суду в\~Постанові по\~справі №\~343/557/15-ц\~від 20 липня 2022 року, безпідставність нарахування одного зі складових боргу має наслідком\~здійснення перерахунку\~усіх складових\~заборгованості,\~які стягує\~банк.\~Крім того,\~відсутні первинні\~документи видачі\~кредиту \~розрахунок заборгованості\~таким не\~є.\~Таким документом\~може бути,\~наприклад,\~виписка по\~банківському рахунку\~(а\~не картці).\~Крім того,\~представника відповідача\~зазначає,\~що заява\~анкета не\~є належним\~доказом,\~оскільки не\~є читабельною\~суть і\~зміст даного\~документу є\~незрозумілим.\~Зазначає,\~що взагалі\~виникнення договірних\~правовідносин позивач\~ніяким документом\~не мотивує:\~копія паспорту\~споживчого кредиту\~та розрахунок\~боргу такими\~документами не\~можуть бути.\~В заяві\~анкеті не\~зазначені ні\~сума видачі\~кредиту,\~ні строк\~видачі кредиту,\~ні відсоткова\~ставка,\~ні штрафні\~санкції (підвищена\~відсоткова ставка,\~штраф),\~який стягувався\~з клієнта\~згідно розрахунку.\~Крім того,\~представник відповідача\~зазначає,\~кредитний договір\~укладається у\~письмовій формі.\~Кредитний договір,\~укладений з\~недодержанням письмової\~форми,\~є нікчемним\~(стаття\~1055\~ЦК України).\~За таких\~обставин та\~без наданих\~підтверджень про\~конкретні запропоновані\~відповідачу Умови\~та правила\~банківських послуг,\~відсутність у\~анкеті-заяві\~домовленості сторін\~про сплату\~відсотків за\~користування кредитними\~коштами,\~пені та\~штрафів за\~несвоєчасне погашення\~кредиту,\~надані Банком\~Витяг з\~Тарифів та\~Витяг з\~Умов не\~можуть розцінюватися\~як стандартна\~(типова)\~форма,\~що встановлена\~до укладеного\~із відповідачем\~кредитного договору,\~оскільки достовірно\~не підтверджують\~вказаних обставин.\~Отже,\~відсутні підстави\~вважати,\~що кредитор\~і боржник\~обумовили у\~письмовому вигляді\~ціну договору,\~яка встановлена\~у формі\~сплати процентів\~за користування\~кредитними коштами.\~Такий висновок\~узгоджується з\~висновком Великої\~Палати Верховного\~Суду викладений\~у постанові\~від 03.07.2019\~р.\~у справі\~№342/180/17.Враховуючи,\~що стягненню\~із відповідача\~підлягає виключно\~сума безпосередньо\~отриманих коштів,\~а також\~те,\~що в\~підписаних відповідачем\~документах відсутня\~регламентація складових\~частин поняття\~«прострочене тіло\~кредиту»,\~апеляційний суд\~вважає,\~що позивачем\~не доведено\~належними та\~допустимими доказами,\~що прострочене\~тіло кредиту\~є складовою\~частиною саме\~фактично отриманих\~відповідачем кредитних\~коштів,\~а тому\~суд першої\~інстанції правильно\~дійшов висновку,\~що заборгованість\~за простроченим\~тілом кредиту\~стягненню не\~підлягає.\~Більш того,\~відповідно до\~розрахунку,\~збільшення суми\~кредиту (в\~тому числі\~і по\~тілу),\~здійснювалось за\~рахунок нарахування\~платежів,\~підставність яких\~не визначена\~наданими для\~суду документами.\~Суму заборгованості\~позивач збільшував\~саме за\~рахунок нарахування\~відсотків,\~які в\~даному випадку\~незаконні.\~За наданими\~банком документами,\~він не\~має право\~на отримання\~відсотків.\~А відтак,\~оскільки відповідно\~до наданого\~банком розрахунку\~банк збільшував\~тіло кредиту\~за рахунок\~нарахованих відсотків\~(колонка\~№ 10\~розрахунку банку)\~на суму\~49\~556,89\~гривень,\~заборгованість перед\~банком відсутня\~на дану\~суму.\~У зв`язку\~з вищенаведеним\~представник відповідача\~просив відмовити у задоволенні позову про стягнення заборгованості в повному обсязі. Суд, дослідивши матеріали справи та додані до неї письмові докази, встановив наступні обставини. Відповідно Анкети-заяви до Договору про надання банківських послуг від 16.04.2019 року, [PERSON] отримала від позивача кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок на платіжну картку. У анкеті-заяві зазначено, що [PERSON] згідна з тим, що дана заява разом з умовами, тарифами, таблицею обчислення вартості кредиту та паспортом споживчого кредиту складає договір про надання банківських послуг. До кредитного договору банком долучено Умови і правила обслуговування в АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» при наданні банківських послуг щодо продуктів monobank/UniversalBank та Паспорт споживчого кредиту. Згідно із\~випискою з\~особового рахунку\~про рух\~коштів по\~картці [PERSON] з 16.04.2019 року по 04.10.2023 року, відповідач користувалася картковим рахунком та кредитними коштами, а саме здійснював поповнення карткового рахунку, переказ грошових коштів, поповнення мобільного телефону, тощо. З заяви клієнта №20.30.0001669759 від 05.09.2020 року та паспорту споживчого кредиту «Розстрочка» вбачається, [PERSON] надано вид кредиту розстрочка, тип кредиту не відновлювальна кредитна лінія, на суму 10\~000 гривень, строк кредиту 16 місяців, процентна ставка 0,00001% на рік. Згідно таблиці обчислення загальної вартості кредиту для споживача, реальна річна процентна ставка 48%, загальна вартість кредиту 13\~040 гривень. Відповідно заяви клієнта №20.30.0001731775 від 15.09.2020 року та паспорту споживчого кредиту «Транзакція в розстрочку» вбачається, що [PERSON] надано вид кредиту Транзакція в розстрочку, тип кредиту не відновлювальна кредитна лінія, на суму 14 456 гривень, строк кредиту 24 місяці, процентна ставка 0,00001% на рік. Згідно таблиці обчислення загальної вартості кредиту для споживача, реальна річна процентна ставка 47%, загальна вартість кредиту 21\~047,94 гривень. Як вбачається з розрахунків заборгованості за договором без номеру від 16.04.2019 року, укладеного між УніверсалБанк та клієнтом [PERSON] , заборгованість останньої по договору станом на 11.02.2024 року перед банком становить 99\~593,93 гривень та яка складається з наступного: 99\~593,93 гривень загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту). Згідно виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 29 грудня 2018 року, найменування банку змінено на акціонерне товариство "Універсал Банк", яке є правонаступником всіх прав та зобов`язань публічного акціонерного товариства "Універсал Банк". За змістом ст.ст.626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Згідно ст.ст.526, 527, 530 ЦК України зобов`язання повинні виконуватись належним чином і в установлений строк відповідно до умов договору та вимог закону. Згідно ст. 629 ЦК України, договір є обов`язковим для виконання сторін. Публічним є договір, в якому одна сторона підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги (частини перша та друга статті 633 ЦК України). Договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору (частина першій статті 634 ЦК України). Згідно ст.ст.1054, 1055 ЦК України, кредитний договір укладається у письмовій формі, за яким за яким банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Відповідно до ч.1 ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Відповідно до ч. 1 ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Отже, судом встановлено, що [PERSON] ознайомилася з Умовами та Правилами надання банківських послуг, Тарифами, Таблицею обчислення вартості кредиту та Паспортом споживчого кредиту, що складають договір про надання банківських послуг. Представник відповідача, обґрунтовуючи відзив на позовну заяву, зазначив, що кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). Суд не погоджується з такими твердженнями представника відвідача з огляду на наступне. У статті 3 Закону України «Про електронну комерцію» зазначено, що електронний договір - це домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі. Відповідно до частини першої статті 5 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа. Згідно частин першої та другої статті 6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» електронний підпис є обов`язковим реквізитом електронного документа, який використовується для ідентифікації автора та/або підписувача електронного документа іншими суб`єктами електронного документообігу. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа. Електронний підпис одноразовим ідентифікатором - дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору (пункт 6 частини першої статті 3 Закону України «Про електронну комерцію»). У статті 11 Закону України «Про електронну комерцію» передбачено, порядок укладення електронного договору. Пропозиція укласти електронний договір (оферта) має містити істотні умови, передбачені законодавством для відповідного договору, і виражати намір особи, яка її зробила, вважати себе зобов`язаною у разі її прийняття. Якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів (стаття 12 Закону України «Про електронну комерцію»). У частинах першій та другій статті 639 ЦК України зазначено, що договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом. Якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася. Якщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі. Таким чином, кредитний договір оформлений сторонами в електронній формі з використанням електронного підпису. Після підписання анкети-заяви у сторін виникли взаємні права та обов`язки, зокрема, у банку виникло зобов`язання щодо надання кредитних коштів, а у відповідача виникло зобов`язання з оплати послуг банку, що виникають в результаті використання платіжної карти, та повернення кредиту. Отже, враховуючи викладене, між сторонами було належним чином укладено кредитний договір, згідно якого позичальник отримав кредит у розмірі 5 000 грн., який в подальшому було збільшено до 6000 грн., а потім до 35\~000 грн.; останній раз кредитний ліміт 07.07.2020 року було збільшено до 50 000 грн., шляхом встановленого кредитного ліміту на поточний рахунок спеціальним платіжним засобом якого є платіжна картка [NUMBER] , а отже, між сторонами виникли кредитні правовідносини. У зв`язку з вищезазначеним посилання представника відповідача на відсутність письмової форми договору є безпідставними. Разом з тим, представник відповідача не заперечував тієї обставини, що [PERSON] користувалась кредитними коштами та здійснювала погашення заборгованості, що свідчить про здійснення нею усіх дій, необхідних для укладання кредитного договору. В свою чергу, [PERSON] допущено порушення умов договору щодо своєчасного погашення платежів, внаслідок чого утворилась заборгованість. Як вбачається з вищезазначених розрахунків заборгованості, наданих банком, заборгованість [PERSON] по договору станом на 11.02.2024 року перед банком становить 99\~593,93 гривень та яка складається з наступного: 99\~593,93 гривень загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту). При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України). У постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 липня 2019 року у справі № 342/180/17 (провадження № 14-131цс19) зроблено висновок, що «у переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розроблює підприємець (в даному випадку банк). Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей 633, 634 ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений. У разі укладення кредитного договору проценти за користування позиченими коштами та неустойка поділяються на встановлені законом (розмір та підстави стягнення яких визначаються актами законодавства) та договірні (розмір та підстави стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі). У заяві позичальника від 18 лютого 2011 року процентна ставка не зазначена. Крім того, у цій заяві, підписаній сторонами, відсутні умови договору про встановлення відповідальності у вигляді неустойки (пені, штрафів) за порушення зобов`язання у вигляді грошової суми та її визначеного розміру. В даному випадку також неможливо застосувати до вказаних правовідносин правила частини першої статті 634 ЦК України за змістом якої договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому, оскільки Умови та правила надання банківських послуг, що розміщені на офіційному сайті позивача неодноразово змінювалися самим банком в період з часу виникнення спірних правовідносин (18 лютого 2011 року) до моменту звернення до суду із вказаним позовом (20 лютого 2017 року), тобто кредитор міг додати до позовної заяви Витяг з Тарифів та Витяг з Умов у будь-яких редакціях, що найбільш сприятливі для задоволення позову. За таких обставин та без наданих підтверджень про конкретні запропоновані відповідачці Умови та правила банківських послуг, відсутність у анкеті-заяві домовленості сторін про сплату відсотків за користування кредитними коштами, пені та штрафів за несвоєчасне погашення кредиту, надані банком Витяг з Тарифів та Витяг з Умов не можуть розцінюватися як стандартна (типова) форма, що встановлена до укладеного із відповідачкою кредитного договору, оскільки достовірно не підтверджують вказаних обставин. Вимог про стягнення процентів за користування позиченими коштами та інших сум за прострочення виконання грошового зобов`язання з підстав та у розмірах, встановлених актами законодавства, зокрема статтями 625, 1048 ЦК України, позивач не пред`явив. Пересічний споживач банківських послуг з урахуванням звичайного рівня освіти та правової обізнаності, не може ефективно здійснити свої права бути проінформованим про умови кредитування за конкретним кредитним договором, який укладений у вигляді заяви про надання кредиту та Умов та правил надання банківських послуг, оскільки Умови та правила надання банківських послуг це значний за обсягом документ, що стосується усіх аспектів надання банківських послуг та потребує як значного часу, так і відповідної фахової підготовки для розуміння цих правил тим більше співвідносно з конкретним видом кредитного договору. Тому відсутні підстави вважати, що при укладенні договору банк дотримав вимог, передбачених частиною другою статті 11 Закону № 1023-XII про повідомлення споживача про умови кредитування та узгодження зі споживачем саме тих умов, про які вважав узгодженими банк. Інший висновок не відповідав би принципу справедливості, добросовісності та розумності та уможливив покладання на слабшу сторону споживача невиправданий тягар з`ясування змісту кредитного договору. Однак, враховуючи, що фактично отримані та використані позичальником кошти в добровільному порядку банком не повернуті, кредитор має право вимагати виконання в будь-який час, що свідчить про порушення його прав, Велика Палата Верховного Суду погоджується із висновком судів попередніх інстанцій, що він вправі вимагати захисту своїх прав через суд - шляхом зобов`язання виконати боржником обов`язку з повернення фактично отриманої суми кредитних коштів». У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 09 січня 2020 року у справі № 643/5521/19 (провадження №61-20093св19) зазначено, що: «в разі укладення кредитного договору проценти за користування позиченими коштами та неустойка поділяються на встановлені законом (розмір та підстави стягнення яких визначаються актами законодавства) та договірні (розмір та підстави стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі). Встановивши, що анкета-заява від 18 березня 2011 року не містить визначення домовленості сторін про сплату відсотків, апеляційний суд дійшов правильного висновку про відсутність підстав для покладення на відповідача обов`язку по сплаті заборгованості за відсотками пеню, комісію і штрафи за несвоєчасну сплату кредиту і процентів за користування кредитними коштами, а відтак, суми надходжень, які банком були розподілені на погашення складових заборгованостей підлягають зарахуванню на погашення саме тіла кредиту. Судова практика у цій категорії справ є незмінною, що не може свідчити про порушення прав банку (правова позиція Великої Палати Верховного Суду, викладена у постанові від 03 липня 2019 року у справі № 342/180/17, провадження № 14-131цс19)». Отже, в анкеті-заяві від 16.04.2019 року, підписаній [PERSON] строки здійснення періодичних платежів не встановлені, процентна ставка не зазначена, крім того, у цій заяві, підписаній сторонами, відсутні умови договору про встановлення комісії та відповідальності у вигляді неустойки (пені, штрафів) за порушення зобов`язання у вигляді грошової суми та її визначеного розміру. Крім того, суд вважає за необхідне зазначити, що з наданого банком розрахунку заборгованості за договором №б/н від 16.04.2019 року вбачається, що відповідачем [PERSON] у добровільному порядку погашався наданий кредит. Однак, оскільки умовами договору не погоджено сплату відсотків за користування кредитними коштами за договором від 16.04.2019 року, суд вважає неправомірним та безпідставним списання банком внесених на погашення боржником коштів в рахунок погашення відсотків за користування даним кредитом, натомість дана сума коштів підлягає зарахуванню на погашення саме тіла кредиту. Тому суд вважає за необхідне зменшити суму заборгованості за тілом кредиту (99\~593,93 грн.) за рахунок протиправно списаних банком відсотків у розмірі 58\~616,39 грн. Вказані суми зазначені у наданому суду розрахунку (рух коштів по картці від 15.07.2024 року) в стовпчику «Сума в валюті картки» (UAH), рядок «Списання відсотків за …» (відповідний місяць). Загальний розмір нарахованих та списаних відсотків становить 58\~616,39 грн. Таким чином, розмір заборгованості відповідача за кредитним договором про надання банківських послуг від 16.04.2019 складає 40\~977,54 грн. (99\~593,93 - 58\~616,39), який підлягає до стягнення з відповідача. Враховуючи викладене, суд вважає, що позов АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором підлягає до часткового задоволення. Відповідно до ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Судом встановлено, що під час розгляду справи в суді позивачем понесені витрати у вигляді судового збору за подання позову до суду в сумі 3028,00 грн., оскільки його вимоги задоволено частково, а саме на 41,14% (40\~977,54*100: 99\~593,93 грн.), тому з відповідача [PERSON] на користь АТ «Універсал Банк» підлягає стягненню судовий збір в сумі 1245,71 грн. (3028х41,14:100). Таким чином, суд приходить до висновку про стягнення витрат зі сплати судового збору в сумі 1245,71 грн. з відповідача.

Outcome: partial