Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-10 00:00:00

Позивачка [PERSON] 30.05.2024 року звернулася до Деснянського районного суду м. Києва з позовом до Київської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, яким просить визначити їй додатковий строк тривалістю 2 місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її матері [PERSON] , яка померла [INFO] . Свої вимоги позивачка мотивує тим, що вона [PERSON] , є донькою [PERSON] та [PERSON] . За життя батькові на праві власності належала квартира [ADDRESS] . [INFO] помер її батько: [PERSON] . Після смерті батька відкрилась спадщина на належне йому майно, а саме: по 1/3 частині квартири [ADDRESS] успадкували за законом Позивачка, її мати: [PERSON] , та її брат: [PERSON] . 07.10.2008 її брат: [PERSON] подарував Позивачці належну йому на праві власності 1/3 частину квартири [ADDRESS] . З 24.02.2022 Законом України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні введено режим воєнного стану. Мати позивачки важко переживала повномасштабне вторгнення РФ на територію України. Враховуючи похилий вік, мати позивачки ряд хронічних захворювань, які лише загострювалися через хвилювання та страждання, викликані нападом країни-агресора на Україну. [INFO] [PERSON] померла. Після смерті мами позивачка почувала себе дуже самотньою та розгубленою, воєнний стан в Україні подовжувався, це впливало на її стан здоров`я та психіку. На той час її син: [PERSON] , разом із своєю сім`єю вже проживав за кордоном. Син хвилювався за її моральний та психологічний стан, у зв`язку з чим наполягав на її переїзді до Польщі, де він мешкав останні декілька років. З урахуванням подій, які відбувались в Україні, Позивачка все ж вирішила на деякий час переїхати до Польщі. Одразу після смерті матері вона не подавала заяви про прийняття спадщини у встановлений законодавством строк, через те, що емоційно переживала її смерть. [PERSON] переїхала до Польщі, минуло декілька місяців, поки біль втрати трохи стихла. Проте, вчасно звернутися до нотаріальної контори завадило продовження воєнного стану на всій території України. Крім того, постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (зі змінами) було призупинено перебіг строку прийняття спадщини на час його дії. Будучи впевненою в зупиненні перебігу строку прийняття спадщини вона відтерміновувала строк звернення із заявою про прийняття спадщини після смерті мами до нотаріуса. Лише у квітні 2024 від адвоката позивачка дізналася, що термін прийняття спадщини під час військового стану збільшувався, але не до кінця воєнного стану. З 29.06.2022 діють нові зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану. Ці зміни були запровадженні на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 24.06.2022 № 719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану». Так пунктом 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164, передбачено, що перебіг стоку для прийняття спадщини або відмова від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Таким чином, в практичній площині до загального шестимісячного строку від смерті спадкодавця на прийняття спадщини додавалося лише чотири місяці, і загалом було десять місяців. Весь цей час позивачка продовжувала утримувати квартиру [ADDRESS] , сплачувала і сплачує до теперішнього часу всі передбачені за вказану квартиру платежі, про відмову від спадщини не заявляла. Однак звернувшись 05.04.2024 до приватного нотаріуса Ткаченко Н.В. для подання заяви про прийняття спадщини після смерті мами вона отримала відмову нотаріуса у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини. При цьому, приватним нотаріусом було роз`яснено, що питання про визначення додаткового строку для подання заяви може бути вирішено в судовому порядку. Позивачкою було пропущено строк на прийняття спадщини у зв`язку з тим, що вона не була юридично обізнаною відповідно до строків на подання заяви про прийняття спадщини в період оголошення воєнного стану на території України, а також через емоційний стан, який було викликано смертю близької її людини, її мами, через віддаленість сина та онуки від України, підтримки яких їй так не вистачало, через що була вимушена виїхати з України до Польщі, де мешкає її сім`я. Вважає, що причини пропуску строку для прийняття спадщини пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 04.06.2024 року було відкрите провадження у справі, призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Ухвалою суду від 17.07.2024 року, що занесена до протоколу судового засідання закрито підготовче засідання та призначено розгляд справи по суті. В судове засідання позивачка не з`явилася, на електронну адресу суду надіслала заяву в якій позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити посилаючись на обставини викладені у позові. Розгляд справи просила проводити за відсутності сторони позивача, також просила суд долучити да мотеріалів справи копію свідоцтва про смерть її брата [PERSON] , так як дублікат якого вона отримала лише в липні 2024 року, у зв`язку із чим не мала можливості подати до суду вказане свідоцтво разом із позовною заявою. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про дату час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, про що свідчить рекомендоване повідомлення що міститься в матеріалах справи. Відзиву та клопотань на адресу суду не надходило. На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось, у зв`язку з відсутністю учасників справи. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов таких висновків. Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 23.10.1971 [PERSON] , є донькою [PERSON] та [PERSON] . Згідно із свідоцтвом про одруження серії [NUMBER] від 30.11.2001 року [PERSON] та [PERSON] одружились 30.11.2001 року, про що Відділом реєстрації актів громадянського стану Ватутінського районного управління юстиції у м.Києві зроблено актовий запис №1679. Прізвище дружини після одруження :" [PERSON] ". Відповідно до довідки, виданою ЖБК «Хімік-2» за № 35 від 04.04.1993 та реєстраційним посвідченням Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна за реєстровим № 761/31197/ від 22.04.1993 на праві власності квартира [ADDRESS] , належала батькові Позивачки - [PERSON] . [INFO] помер батько Позивачки: [PERSON] . Після смерті батька відкрилась спадщина на належне йому майно, а саме: по 1/3 частині квартири [ADDRESS] успадкували за законом [PERSON] , її мати: [PERSON] , та її брат: [PERSON] , що підтверджується відповідно свідоцтвами про право на спадщину за законом від 08.09.2006. Відповідно до Договору дарування 1/3 частини квартири, за реєстровим номером №5656 та засвідченим приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Марчук К.В. - 07.10.2008 брат позивачки: [PERSON] дарує їй належну йому на праві власності 1/3 частину квартири [ADDRESS] . Відповідно до дублікату свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , брат Позивачки - [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] , про що Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у м.Києві зроблено актовий запис №274. [INFO] мати [PERSON] - [PERSON] померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 09.11.2022. Оскільки в Україні продовжувалась війна, Позивачка вирішила на деякий час переїхати до Польщі, де перебуває уже протягом декількох років її син [PERSON] (що підтверджується копією закордонного паспорту із відмітками про перетин кодону). Вчасно звернутися до нотаріальної контори позивачці завадило продовження воєнного стану на всій території України. Лише у квітні 2024 від адвоката позивачка дізналася, що термін прийняття спадщини під час військового стану збільшувався, але не до кінця воєнного стану. З 29.06.2022 діють нові зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану. Ці зміни були запровадженні на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 24.06.2022 № 719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану». Так пунктом 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164, передбачено, що перебіг стоку для прийняття спадщини або відмова від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Таким чином, в практичній площині до загального шестимісячного строку від смерті спадкодавця на прийняття спадщини додавалося лише чотири місяці, і загалом було десять місяців. Весь цей час позивачка продовжувала утримувати квартиру [ADDRESS] , сплачувала і сплачує до теперішнього часу всі передбачені за вказану квартиру платежі, про відмову від спадщини не заявляла. З метою отримання спадщини після смерті спадкодавця, 05.04.2024 року вона звернулася із заявою про прийняття спадщини до приватного нотаріуса КМНО Ткаченко Н.В., та отримала відмову від нотаріуса у відкритті спадкової справи, оскільки пропущений встановлений законодавством строк для прийняття спадщини. Для продовження цього строку нотаріус рекомендувала звернутись позивачці до суду. Таким чином, [PERSON] було пропущено строк на прийняття спадщини у зв`язку з тим, що вона не була юридично обізнаною відповідно до строків на подання заяви про прийняття спадщини в період оголошення воєнного стану на території України, а також через емоційний стан, який було викликано смертю близької їй людини, її мами, через віддаленість сина та онуки від України, підтримки яких їй не вистачало, через що вона була вимушена виїхати з України до Польщі, де мешкає її сім`я. Згідно ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Статтею 1272 ЦК України встановлено, що у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно Правової позиції Верховного Суду України у справі № 6-85цс12, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу, то положення ч. 3 ст. 1272 ЦК України не застосовуються. Листом Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» роз`яснено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Зі змісту п. 207 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України вбачається, що письмову заяву про прийняття спадщини та відмову від неї може бути надіслано поштою (втратила чинність на підставі наказу Міністерства юстиції України № 296/5 від 22 лютого 2012 року). Надіслання заяви про прийняття спадщини поштою передбачено п. 3.5 гл. 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5. Норми ст. 1272 ЦК щодо права на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини застосовуються до спадкоємців, право на спадкування яких виникло із набранням чинності ЦК. Відповідно до ст. 1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори;2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Аналізуючи зібрані по справі докази в світлі наведених правових норм, суд вважає, що строк на звернення із заявою про прийняття спадщини пропущений з поважних причин. Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що є всі підстави для задоволення позовних вимог [PERSON] . Що стосується додаткового строку, що може бути встановлений для подання позивачкою заяви про прийняття спадщини, то суд приходить до висновку про можливість встановлення строку в два місяці з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви. Враховуючи наведене, суд задовольняє позовні вимоги в повному обсязі. Відповідно до ч. 4 ст. 268 ЦПК України у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення. Частиною 5 передбачено, що датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. На підставі викладеного,

Outcome: approved