Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-17 00:00:00

19 червня 2024 року позивачка [PERSON] звернулась до суду з позовом до відповідача [PERSON] , в якому, посилаючись на статті 150, 180-184 СК України, просила стягнути з відповідача на свою користь аліменти на утримання дітей [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , в розмірі 5\~759 гривень щомісяця, тобто на [PERSON] , [INFO] , в розмірі 3\~196 гривень, [PERSON] , [INFO] , в розмірі 2\~563 гривні, починаючи з 2024 року і до повноліття дітей. Позовні вимоги обґрунтовувались тим, що позивачка та відповідач є батьками дітей [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , які після розірвання шлюбу між сторонами рішенням Славутицького міського суду Київської області від 10 червня 2024 року у справі №377/254/24, перебувають на утриманні позивачки. Відповідач участі у вихованні та утриманні спільних дітей не бере, хоча є здоровим та працездатним, не має інших осіб на утриманні та може сплачувати аліменти, враховуючи вік спільних дітей, на рівні прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, встановленого Законом України «Про Державний бюджет України на 2024 рік», у розмірі 2563 грн для дітей віком до 6 років та у розмірі 3\~196 грн для дітей від 6 до 18 років. Ухвалою суду від 05 липня 2024 року, після виконання вимог, передбачених частиною шостою статті 187 ЦПК України, позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, визначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін та призначене судове засідання на 30 липня 2024 року, задоволено клопотання позивачки про витребування доказів. Ухвалою суду від 30 липня 2024 року судовий розгляд справи відкладений на 03 вересня 2024 року на підставі пункту 5 частини другої, частини четвертої статті 223 ЦПК України у зв`язку з викликом позивачки для надання особистих пояснень та у зв`язку з першою неявкою відповідача, повідомленого належним чином. Ухвалою суду 03 вересня 2024 року судовий розгляд справи відкладений на 16 вересня 2024 року на підставі частини п`ятої статті 223 ЦПК України у зв`язку з першою неявкою позивачки, яка викликана для надання особистих пояснень. Позивачка у призначене судове засідання не з`явилась, про дату, час і місце судового засідання була повідомлена належним чином, до суду подала заяву, в якій просила розглядати справу за її відсутності, позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просила їх задовольнити, проти заочного розгляду справи не заперечувала. У заяві просила врахувати, що у позовній заяві вказаний загальний розмір аліментів на двох дітей, тобто розмір аліментів на утримання сина [PERSON] , [INFO] , становить 3\~196 гривень, на утримання сина [PERSON] , [INFO] , становить 2\~563 гривні. Відповідач [PERSON] у призначене\~судове засідання повторно не прибув, про дату, час\~і місце судового засідання повідомлявся належним чином в порядку, передбаченому статтями 128-130\~ ЦПК\~ України, шляхом направлення судової повістки про виклик за адресою зареєстрованого місця проживання, проте конверт із судовою повісткою повернуто до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». У такому випадку відповідно до частини 8 статті 128 ЦПК України відповідач [PERSON] вважається належним чином повідомленим про дату, час і місце судового засідання. Причини неявки суду не повідомив, відзив на позов та заяву про розгляд справи за його відсутності до суду не подав. За наявності умов, передбачених статтями 280-282 ЦПК України, відповідно до ухвали суду від 16 вересня 2024 року, суд ухвалив заочне рішення у справі. Згідно з частиною другою статті 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. З огляду на викладене, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Згідно з висновком, викладеним у постанові Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 05.09.2022 у справі №1519/2-5034/11, та частин четвертої, п`ятої статті 268 ЦПК України, у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляд справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення. Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. Дослідивши матеріали справи суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з таких підстав. Судом встановлено, що сторони перебували у шлюбі, зареєстрованому 13 липня 2017 року Славутицьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, актовий запис №65, який був розірваний рішенням Славутицького міського суду Київської області від 10 червня 2024 року у справі №377/254/24 (а. с. 4, 5-6). Під час цього шлюбу в них народилися діти, сини: [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , батьками яких є позивачка та відповідач, що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 19 жовтня 2017 року та серії [NUMBER] від 11 вересня 2019 року, виданими Славутицьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області ( а.с. 7-8). З витягу з Єдиного державного демографічного реєстру щодо реєстрації місця проживання №3218-754643-2017 від 26 липня 2017 року, відповіді № 677917 від 05 липня 2020 року з Єдиного державного демографічного реєстру, витягів з реєстру територіальної громади № 2024/009936834, № 2024/009936834 від 19 серпня 2024 року вбачається, що на час розгляду справи [PERSON] , позивачка у справі, та спільні діти сторін [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , зареєстровані за адресою: [ADDRESS] ( а.с. 10, 27, 67-68). [PERSON] , відповідач у справі, на час розгляду справи зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується інформацією Управління адміністративних послуг виконавчого комітету Славутицької міської ради Вишгородського району Київської області № 15-08/1144 від 24 червня 2024 року, яка надійшла до суду 05 липня 2024 року ( а.с.26). Зі змісту позовної заяви вбачається, що між сторонами виник спір щодо утримання малолітніх дітей [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] . У частині першій статті 3 Конвенції про права дитини визначено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Згідно з частиною 2 статті 27 Конвенції про права дитини батько (-ки) або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини. Відповідно до частини 2\~статті 51 Конституції України\~батьки зобов`язані утримувати дітей до їх повноліття. Сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою (частина 3\~статті 51 Конституції України). Відповідно до\~статті 141 СК України\~мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини, крім випадку, передбаченого\~частиною п`ятою\~статті 157 цього Кодексу. Як вбачається із змісту статті 180 СК України, батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Згідно із частиною 1 статті 181 СК України способи виконання батьками обов`язку утримувати дитину визначаються за домовленістю між ними. Відповідно до частини 3 статті 181 СК України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. Як зазначено у частині 1 статті 182 СК України, при визначенні розміру аліментів суд враховує: 1) стан здоров`я та матеріальне становище дитини; 2) стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; 3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; 3-1) наявність на праві власності, володіння та/або користування у платника аліментів майна та майнових прав, у тому числі рухомого та нерухомого майна, грошових коштів, виключних прав на результати інтелектуальної діяльності, корпоративних прав; 3-2) доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; 4) інші обставини, що мають істотне значення. За правилом частини 2 цієї статті розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний гарантований розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Мінімальний рекомендований розмір аліментів на одну дитину становить розмір прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку і може бути присуджений судом у разі достатності заробітку (доходу) платника аліментів. Частиною 1 статті 184 СК України передбачено, що суд за заявою одержувача визначає розмір аліментів у твердій грошовій сумі. За змістом частини 2\~статті 184 СК України розмір аліментів, визначений судом або домовленістю між батьками у твердій грошовій сумі, щорічно підлягає індексації відповідно до закону, якщо платник і одержувач аліментів не домовилися про інше. За заявою одержувача аліментів індексація може бути здійснена судом за інший період. Статтею 7\~Закону України\~«Про державний\~бюджет України\~на 2024\~рік» від\~09\~листопада 2023\~року №\~3460-IX\~ установлено з 1 січня 2024 року прожитковий мінімум для дітей віком до 6 років 2 563 гривень; дітей віком від 6 до 18 років - 3196 гривень. Згідно з\~\~частиною 1\~статті \~81\~ЦПК\~України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з довідкою №63 від 02 вересня 2024 року, яка видана [PERSON] , вона працює на посаді музичного керівника закладу дошкільної освіти (ясел-садка) комбінованого типу № [NUMBER] , який знаходиться за адресою: [ADDRESS] , з 02 вересня 2024 року ( а.с.69). З відомостей з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору станом на 29.07.2024 вбачається, що за період з 4 кварталу 2023 року по 1 квартал 2024 року джерелом доходів позивачки була заробітна плата, отримана від Відділу освіти Калинівської селищної ради та Сектору культури, туризму та з питань діяльності та засобів масової інформації Калинівської селищної ради, середньомісячний розмір якої за вказаний період становив 8\~617,92 гривень. Відомості про розмір доходів позивачки за останнім місцем роботи суду не надано. З копій карток профілактичних щеплень та копій медичних довідок вбачається, що малолітні діти [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , мають нормальний стан здоров`я ( а.с.73-74). Відповідно до відомостей з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого/перерахованого податку та військового збору, що надійшли від ГУ ДПС у Київській області за №13536/5/10-36-12-03-02 від 09 липня 2024 року на виконання вимог ухвали суду від 05 липня 2024 року, за період з 01 кварталу 2023 року по 1 квартал 2024 року інформація про доходи [PERSON] відсутня ( а.с. 42-43). Доказів щодо стану здоров`я відповідача та наявність у нього інших дітей, непрацездатних дружини, батьків, дочки, сина матеріали справи не містять. З урахуванням наведеного, при визначенні розміру аліментів з врахуванням обставин, зазначених у частині 1\~статті 182 СК України, суд бере до уваги рівність обов`язку обох батьків щодо утримання своїх дітей, нормальний стан здоров`я дітей, нормальний стан здоров`я відповідача, оскільки доказів іншого суду не надано, матеріальне становище дітей матір яких працює, матеріальне становище відповідача, щодо якого відсутні відомості про наявність у нього постійного доходу, але який є працездатною особою, відсутність відомостей про наявність в нього на утриманні інших дітей,\~непрацездатної дружини,\~батьків,\~які б\~перебували на\~його утриманні\~та мали\~б бути\~враховані при\~визначенні розміру\~стягуваних аліментів,\~ суд вважає правильним визначити аліменти на утримання малолітніх дітей в твердій грошовій сумі, а саме: на утримання [PERSON] , [INFO] , у розмірі 3 196 гривень; [PERSON] , [INFO] , у розмірі 2\~563 гривень щомісяця, що забезпечить необхідну участь батька в утриманні малолітніх дітей. Вказаний розмір\~аліментів суд\~вважає необхідним\~та достатнім\~для забезпечення\~гармонійного розвитку\~дітей. Відповідач є чоловіком працездатного віку, доказів неможливості працевлаштуватися за станом здоров`я або з інших поважних причин не надав, а відтак повинен вживати заходів для можливості утримувати своїх синів на достатньому для дітей рівні. Доказів неможливості сплачувати аліменти у вказаному розмірі на утримання малолітніх дітей [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , відповідач також не надав. Згідно з частиною 1 статті 191 СК України аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред`явлення позову, а отже стягненню підлягають аліменти з 19 червня 2024 року. Відповідно до пункту 1 частини першої статті 430\~ЦПК України суд допускає негайне виконання рішень у справах про стягнення аліментів - у межах суми платежу за один місяць. Враховуючи наведене суд вважає за необхідне допустити негайне виконання рішення суду в межах сум платежу за один місяць. Крім того, відповідно до статті 141 ЦПК України з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 1 211 гривень 20 копійок.

Outcome: approved