Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-09 00:00:00

[PERSON] звернулась до Хустського районного суду Закарпатської області із заявою про заміну опікуна та продовження строку дії рішення Хустського районного суду. В обґрунтування вимог зазначає, що рішенням Хустського районного суду від 22.01.2013 [PERSON] \~ визнано недієздатним та встановлено над ним опіку. Опікуном [PERSON] призначено [PERSON] . Строк дії рішення визначено 2 роки. [PERSON] \~ надалі страждає хронічним психічним розладом. Однак, після ухвалення рішення у [PERSON] погіршився стан здоров`я та вона надалі не має можливості бути опікуном. У зв`язку з чим вона звернулася до органу опіки та піклування із заявою про звільнення її від покладених на неї обов`язків та призначити опікуном родича [PERSON] . Органом опіки та піклування було розглянуто дане питання та затверджено висновок про доцільність звільнення [PERSON] від обов`язків опікуна та призначення опікуном [PERSON] . Посилаючись на викладене, просить суд: звільнити [PERSON] від обов`язків опікуна над недієздатним [PERSON] . Призначити [PERSON] опікуном [PERSON] . Продовжити строк дії\~ рішення Хустського районного суду,\~ оскільки [PERSON] продовжує хворіти психічною хворобою. В судове засідання представник заявника подав заяву про\~ розгляд справи\~ за його відсутності, вимоги [PERSON] та\~ [PERSON] задовольнити. Вказує, що за рішенням суду [PERSON] \~ визнаний недієздатним, встановлено над ним опіку та призначено [PERSON] опікуном. Наразі [PERSON] \~ продовжує хворіти, що підтверджується висновком судової психіатричної експертизи. Однак після призначення [PERSON] опікуном, у неї виявили захворювання, внаслідок якого вона не має можливості виконувати обов`язки опікуна. Вона звернулася до органу опіки та піклування про заміну опікуна на [PERSON] , який проживає разом з ним все життя позаяк є його братом. Заінтересована особа [PERSON] проти задоволення заяви не заперечував. Подав заяву відповідно до якої просив заяву [PERSON] задоволити в повному обсязі. У судове засідання представник заінтересованої особи - Органу опіки та піклування виконавчого комітету Горінчівської сільської ради не з`явився, подавши заяву про розгляд справи без її участі. Адвокат Грицак Я. В., який представляє\~ інтереси хворого [PERSON] , подав суду заяву про розгляд справи\~ у\~ порядку письмового провадження. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав. [PERSON] є матір`ю [PERSON] , [INFO] , а [PERSON] є рідним братом [PERSON] . Рішенням Хустського районного суду Закарпатської області від 22.01.2013 визнано [PERSON] недієздатним та встановлено над ним опіку. Призначено [PERSON] опікуном над [PERSON] . Строк дії рішення визначено тривалістю два роки з моменту набрання ним законної сили. За змістом ст.300 ЦПК України у рішенні суду про визнання особи недієздатною слід визначити строк його дії, який не може перевищити двох років. Клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною має право подати опікун, представник органу опіки та піклування не пізніше ніж за п`ятнадцять днів до закінчення строку який не може перевищувати двох років. Клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною повинно містити обставини, що свідчать про продовження хронічного, стійкого психічного розладу, внаслідок чого особа продовжує не усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, підтверджені відповідним висновком судово-психіатричної експертизи. Рішенням Європейського суду з прав людини від 30 травня 2013 року у справі «Наталія Михайленко проти України», яке 30 серпня 2013 року набуло статусу остаточного, Європейським судом з прав людини констатовано, що у цій справі відсутність у заявниці можливості безпосередньо вимагати поновлення своєї цивільної дієздатності призвела до того, що це питання не розглядалося судами взагалі. Європейський суд з прав людини в своєму рішенні зазначив, що «відсутність судового розгляду цього питання, яке серйозно вплинуло на численні аспекти життя заявниці, не можна виправдати легітимними цілями, що лежать в основі обмеження доступу до суду осіб, визнаних недієздатними» (п.40). За таких обставин Європейський суд з прав людини дійшов висновку, що ситуація, в якій опинилася заявниця, призвела до відмови у правосудді щодо можливості забезпечення перегляду її цивільної дієздатності, тобто було порушення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. 15.12.2017 року набрала чинності нова редакція Цивільного процесуального кодексу. Відповідно до приписів законодавства у справах про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності ЦПК передбачається періодичний судовий контроль за наявністю продовженням існування підстав для обмеження чи позбавлення особи дієздатності (принцип, визначений у рішеннях ЄСПЛ «Наталія Михайленко проти України» (2013), «Станєв проти Болгарії» (2012), «Штукатуров проти Росії» (2008), адже ч.6 ст.300 ЦПК України встановлюється максимальний строк дії судового рішення про визнання фізичної особи недієздатною у 2 роки). Під час розгляду справи установлено, що згідно висновку судово-психіатричної експертизи №291 від 24.07.2024 року,\~ проведеною Закарпатською філією судових експертиз Державної установи «Інститут судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я», [PERSON] на даний час виявляє ознаки хронічного стійкого психічного розладу у вигляді помірної розумової відсталості, що позбавляє його здатності усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. Таким чином, встановлений [PERSON] діагноз не змінився, що свідчить про те, що існують ознаки не усвідомлення ним своїх дій та можливості керувати ними, у зв`язку з чим це дає підстави суду дійти висновку про необхідність продовження строку дії рішення про визнання [PERSON] \~ недієздатною особою ще на два роки. У поданій заяві [PERSON] вказує, що має бажання звільнитися від обов`язків опікуна, оскільки за станом свого здоров`я вона не може повноцінно виконувати свої обов`язки, у зв`язку із чим просить призначити опікуном [PERSON] . Неможливість [PERSON] здійснювати обов`язки опікуна підтверджена відповідним медичним документом, і вказана обставина (хвороба) виникла після призначення її опікуном. А отже наявні підстави для звільнення опікуна та відповідно призначення опікуном іншу особу. У зв`язку з вищевказаним, [PERSON] \~ звернувся до органу опіки та піклування виконавчого комітету Горінчівської сільської ради із заявою щодо розгляду питання про призначення його\~ опікуном [PERSON] . Також судом досліджено рішення виконавчого комітету Горінчівської сільської\~ ради від 27.05.2024 про затвердження висновку опікунської ради з питань забезпечення прав повнолітніх осіб, які потребують опіки (піклування),\~ яким запропоновано звільнити [PERSON] від обов`язків опікуна над недієздатним [PERSON] та призначити [PERSON] опікуном над [PERSON] . Статтею 55 ЦК України визначено, що опіка та піклування встановлюються з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх осіб, а також повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки. Згідно з частиною першою статті 60 ЦК України суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування. Відповідно до статті 62 ЦК України опіка або піклування встановлюється за місцем проживання фізичної особи, яка потребує опіки чи піклування, або за місцем проживання опікуна чи піклувальника. Згідно з частинами четвертою та п`ятою статті 63 ЦК України опікун або піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника. Фізичній особі може бути призначено одного або кількох опікунів чи піклувальників. Відповідно до частини першої статті 67 ЦК України опікун зобов`язаний дбати про підопічного, про створення йому необхідних побутових умов, забезпечення його доглядом та лікуванням. При призначенні опікуна важливі і обов`язково повинні враховуватися особисті приязні взаємини між опікуном і підопічним, що забезпечить нормальне життєзабезпечення підопічного. Можливість особи здійснювати повноваження опікуна перевіряються органом опіки та піклування, який висловлює пропозиції про доцільність призначення опікуна. Аналогічні положення зазначені у Правилах опіки та піклування, затверджених наказом Державного комітету України у справах сім`ї та молоді Міністерства освіти України, Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства праці та соціальної політики України 26 травня 1999 року № 34/166/131/88. Отже, призначення опікуна недієздатної особи здійснюється за поданням органу опіки та піклування і такий висновок суду надано. Також суд враховує, що під час судового розгляду встановлено обставини визначені ст. ст. 63, 67 ЦК України, які є необхідними для можливості призначення фізичної особи опікуном, а саме: встановлено, що [PERSON] проживає разом з [PERSON] тривалий час, у повній мірі володіє інформацією про специфіку його хвороби та знає такі особливості, зокрема яким чином необхідно за ним наглядати. А тому на думку суду [PERSON] зможе забезпечити нормальне життєзабезпечення підопічного, та має можливості виконувати обов`язки опікуна. Суд враховує також і те, що не встановлено інших більш близьких родичів [PERSON] , які згідно довідки про склад сім`ї зареєстровані разом з ним, які б мали реальну фізичну можливість здійснювати обов`язки опікуна над [PERSON] , який наразі є дорослим хлопцем та відповідно для догляду над ним є необхідним наявність у опікуна певної фізичної сили (зокрема для здійснення санітарно-гігієнічних процедур). За встановлених обставин, суд вважає, що наявні підстави для задоволення заяви [PERSON] .

Outcome: approved