Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-18 00:00:00

Позивач [PERSON] (в оссобі свого представника - адвоката Бойка Є.В.) звернувся до суду з позовом до [PERSON] про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що від шлюбу мають спільну малолітню дитину - [PERSON] , [INFO] . Спільне життя та сімейні відносини після 2022 року фактично припинилися. З червня 2024 року Відповідач зібрала всі речі та переїхала на невідоме Позивачу нове місце проживання. Примирення та подальше сімейне проживання неможливе, воно не відповідає їх інтересам. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.07.2024 справу передано для розгляду головуючому по справі судді Панченко О.М. Ухвалою Деснянського районного суду м.Києва від 23.07.2024 року постановлено роз`єднати позовні вимоги [PERSON] до [PERSON] , про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини в окремі провадження. Ухвалою Деснянського районного суду м.Києва від 24.07.2024 року відкрито провадження у справі за позовною заявою [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу у порядку спрощеного позовного провадження із викликом сторін та призначено судове засідання. Позивач та його представник в судове засідання не з`явилися, подали до суду заяву про розгляд справи без їхньої участі, вимоги позову підтримують в повному обсязі. Відповідачка в судове засідання не з`явилася та подала до суду заяву про можливість слухати справу за її відсутності, позовні вимоги просить задовольнити. Відповідно до ч. 4 ст. 268 ЦПК України у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення. Частиною 5 передбачено, що датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. Вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] підлягають задоволенню з наступних підстав. Як встановлено судом та вбачається з матеріалів справи, у відповідності до свідоцтва про шлюб [PERSON] та [PERSON] , зареєстрували шлюб 01 вересня 2018 року, місце реєстрації - Деснянський районний у місті Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м.Києві, актовий запис № 1501. Прізвище дружини після укладення шлюбу « [PERSON] ». Згідно із свідоцтвом про народження, від шлюбу сторони мають малолітню доньку - [PERSON] , [INFO] . Відповідно до ст. 112 Сімейного Кодексу України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 11 від 27.12.2007 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюбі, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішення позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя. Передбачене ч. 1 ст. 111 Сімейного Кодексу України вжиття судом заходів щодо примирення подружжя застосовується у випадку відсутності згоди одного з них на розірвання шлюбу за ініціативою однієї зі сторін або суду у формі відкладення розгляду справи слуханням та надання сторонам строку на примирення. Аналізуючи зібрані та досліджені судом докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що шлюб між сторонами підлягає розірванню, а позов підлягає задоволенню, так як у сторін відсутнє взаєморозуміння та повага, розходження поглядів на сімейні відносини та життєві цінності. На підставі викладеного,

Outcome: approved