Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-15 00:00:00

\~ \~ \~ \~Позивач\~звернувся до\~суду з\~позовом до\~відповідача,\~посилаючись на\~те,\~що відповідач,\~яка зареєстрована та проживає\~в квартирі\~за адресою: [ADDRESS] , теплопостачання якої здійснює позивач, на підставі фактичних договірних відносин отримує його послугу, однак відмовляється сплачувати заборгованість по оплаті за надані послуги по теплопостачанню, має заборгованість станом на 29.05.2024 року в сумі 35547,38 грн., яку добровільно погашати не бажає, що змусило позивача звернутись до суду. Просить стягнути з відповідача 35547,38 грн. заборгованості по оплаті послуг за теплопостачання та понесені судові витрати. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Справа розглянута за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідач належним чином повідомлена про судовий розгляд справи. Подала клопотання про застосування строків позовної давності, в якому просила суд застосувати до вимог Коростенського КП "Теплозабезпечення" строк позовної давності в 3 роки, відмовити в задоволенні позову Коростенського КП "Теплозабезпечення" про стягнення заборгованості в повному обсязі. Також власником даної квартири є [PERSON] . Наразі власність 1/2 частини квартири оформлено на відповідача. \~ \~ \~ \~Дослідивши письмові докази та проаналізувавши їх в сукупності, суд дійшов висновку про наступне: \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що між сторонами по справі виникли правовідносини, пов`язані з наданням послуг по теплопостачанню, які врегульовані ст.714 ЦК України, Правилами надання населенню послуг з водотеплопостачання та водовідведення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21.07.2005 р. №630. \~ \~ \~ \~Відповідач є споживачем послуг позивача, оскільки проживає в будинку, приєднаному до мережі теплопостачання. \~ \~ \~ \~Згідно ст.714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До вказаного договору застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. \~ \~ \~ \~З наданого позивачем розрахунку заборгованості за період з 01.10.2020 по 29.05.2024 заборгованість відповідача складає 35547,38 грн. \~ \~ \~ \~Щодо клопотання відповідача про застосування строків позовної давності суд зазначає наступне. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст.256 ЦК України позовна давність це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. \~ \~ \~ \~Відповідно до положень статті 257 ЦК України передбачено, що загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. \~ \~ \~ \~Частиною 1статті 260 ЦК України передбачено, що позовна давність обчислюється за загальними правилами визначення строків, встановленими статтями 253-255 цього Кодексу. \~ \~ \~ \~Як вбачається із частини 1 статті 261 ЦК України, перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. Частиною 1 статті 254 ЦК України передбачено, що строк, що визначений роками, спливає у відповідні місяць та число останнього року строку. \~ \~ \~ \~Як зазначено в ч.1 та ч.2 ст.264 ЦК України, перебіг позовної давності переривається вчиненням особою дії, що свідчить про визнання нею свого боргу або іншого обов`язку, позовна давність переривається у разі пред`явлення позову до одного із кількох боржників, а також якщо предметом є лише частина вимоги, право на яку має позивач. \~ \~ \~ \~Частиною 3 статті 267 ЦК України передбачено, що позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Як вбачається із частини 4 вищевказаної статті, сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. Частиною 5 статті 267 ЦК України передбачено, якщо суд визнає поважними причини пропущення позовної давності, порушене право підлягає захисту. \~ \~ \~ \~З матеріалів справи вбачається, що відповідач надала заяву про застосування позовної давності у частині стягнення заборгованості за межами строку позовної давності. \~ \~ \~ \~Згідно ст.81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. \~ \~ \~ \~Відповідно до вимог ст.89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. \~ \~ \~ \~Постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року №211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (із змінами і доповненнями, внесеними постановами Кабінету Міністрів України) установлено з 12 березня 2020 року на всій території України карантин. Строк карантину неодноразово продовжувався. \~ \~ \~ \~Запроваджено обмежувальні заходи щодо протидії поширенню коронавірусу COVID-19, які безпосередньо впливають на виконання державою своєї соціальної, економічної, правозахисної функцій, введено певні обмеження прав та свобод людини і громадянина. \~ \~ \~ \~Законом України №530-ІХ від 17 березня 2020 року «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» введення карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, віднесено до форс-мажорних обставин (частина друга статті 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати»). \~ \~ \~ \~Законом України від 30 березня 2020 року №540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» розділ «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України доповнено, зокрема пунктом 12 такого змісту: «Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину». \~ \~ \~ \~Зазначений Закон України від 30.03.2020 №540-IX набрав чинності 02.04.2020. \~ \~ \~ \~У постановах Верховного Суду від 7 вересня 2022 року, прийнятій у справі №679/1136/21 (провадження №61-5238св22) та від 20 квітня 2023 року, прийнятій у справі №728/1765/21 (провадження №61-6640св21) зазначено, що «у пункті 12 розділ «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України у редакції Закону України від 30 березня 2020 року №540-IX перелічені всі статті цього Кодексу, які визначають строки позовної давності. І всі ці строки продовжено для всіх суб`єктів цивільних правовідносин на строк дії карантину у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)». \~ \~ \~ \~Постановою Кабінету Міністрів України від 27 червня 2023 року №651 відмінено з 24 години 00 хвилин 30 червня 2023 року на всій території України карантин, встановлений з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої короновірусом SARS-CoV-2. \~ \~ \~ \~Як вбачається з наявної в матеріалах справи розписки копію позовної заяви з додатками відповідач [PERSON] отримала 16.08.2024 року. \~ \~ \~ \~Досліджуючи докази на підтвердження переривання відповідачем позовної давності, суд виходить із того, що виписка з особового рахунку відображає обставини визнання відповідачем боргу, що є підставою, передбаченою частиною першою статті 264 ЦК України, для переривання перебігу позовної давності. \~ \~ \~ \~Таким чином, відповідач вчинила дії по визнанню боргу. З наданого позивачем розрахунку вбачається, що відповідач періодично сплачувала нараховані позивачем послуги за місяць або здійснювали платежі менше нарахованих за місяць сум, починаючи з жовтня 2020 року по жовтень 2021 року. \~ \~ \~ \~Так, із аналізу зазначених норм випливає, що за кожним щомісячним платежем перебіг позовної давності починається після невиконання чи неналежного виконання відповідачем обов`язку із внесення щомісячної плати і обчислюється окремо щодо кожного простроченого платежу не пізніше 20 числа місяця, що настає за розрахунковим. \~ \~ \~ \~Позивач звернувся з позовом до суду 28.05.2024 року. \~ \~ \~ \~За таких обставин, законом передбачено продовження позовної давності щодо вимог за якими перебіг позовної давності не закінчився станом на 28 травня 2024 року. \~ \~ \~ \~Також оскільки, в даному випадку перебіг трирічної позовної давності щодо позовних вимог про стягнення заборгованості за надані послуги з теплопостачання з 01 жовтня 2020 року року продовжився в зв`язку з дією карантину, а тому ці строки продовжуються, що свідчить про дотримання позивачем позовної давності при зверненні до суду з даним позовом щодо стягнення заборгованості. \~ \~ \~ \~Враховуючи вищевикладені обставини справи та норми матеріального права, суд приходить до висновку про стягнення заборгованості за послуги з централізованого теплопостачання за період з 01.10.2020 по 29.05.2024 у розмірі 35547,38 грн. \~ \~ \~ \~Невиконання відповідачем прийнятих на себе зобов`язань є неправомірним. \~ \~ \~ \~Відповідно до вимог ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. \~ \~ \~ \~Щодо стягнення з відповідача понесених позивачем поштових витрат в розмірі 50 грн. на відправлення відповідачу копії позовної заяви з додатками необхідно зазначити наступне. \~ \~ \~ \~Положеннями ст.141 ЦПК України визначено, що інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі відмови в позові - на позивача. При вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує чи пов`язані ці витрати з розглядом справи. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.2 ст.140 ЦПК України розмір витрат, пов`язаних з проведенням огляду доказів за місцем їх знаходження, забезпеченням доказів та вчиненням інших дій, пов`язаних з розглядом справи чи підготовкою до її розгляду, встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Як вбачається з матеріалів справи, на підтвердження витрат, понесених позивачем на поштову кореспонденцію у зв`язку з розглядом в суді справи, представником позивача було надано до суду докази підтвердження понесення зазначених витрат. \~ \~ \~ \~Суд приймає до уваги те, що відповідач звільнена від сплати судового збору на підставі п.9 ч. 1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір». \~ \~ \~ \~На підставі викладеного,

Outcome: approved