Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-04 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся в суд з позовом, в якому просить визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори. В своїх позовних вимогах позивач посилається на те, що [INFO] померла його баба [PERSON] . Після її смерті залишилось спадкове майно, яке позивач має намір успадкувати. У встановлений 6-місячний строк [PERSON] не звернувся із заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори, оскільки не знав про наявність правовстановлюючих документів на ім`я [PERSON] , а також через свій, так як на день смерті спадкодавця був неповнолітнім. Також, про наявність зареєстрованих за спадкодавцем земельних ділянок не було відомо і батькам позивача. Постановою нотаріуса від 05 лютого 2024 року позивачу відмовлено у вчиненні нотаріальної дії прийнятті заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . За таких обставин позивач просить суд визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори. Представник позивача\~ адвокат\~Булава О.П.\~в судове засідання подав заяву в якій позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить їх задовольнити та справу слухати у його відсутності та відсутності позивача. Відповідач в судове засідання не з`явився однак подала заяву, в якій просить справу слухати у його відсутності та не заперечує проти задоволення позову. Відповідно до вимог ч.ч. 1, 4 ст.206 ЦПК України, відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. За таких обставин суд вважає, що перешкод для здійснення розгляду справи та ухвалення судового рішення у підготовчому судовому засіданні, відповідно до вимог ч. 3 ст. 200 ЦПК України, немає. Згідно з частиною 3 статті 211 ЦПК України особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності. У такому разі фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу, у відповідності з вимогами частини 2 статті 247 ЦПК України, не здійснюється. 17 липня 2024 року ухвалою суду відкрито провадження по даній справі та призначено розгляд за правилами загального провадження. Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. [PERSON] померла [INFO] , що стверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим 13.12.2012 року. Із свідоцтва про народження серії [NUMBER] , слідує, що батьками [PERSON] , [INFO] , є батько [PERSON] , мати [PERSON] . Батьками [PERSON] , [INFO] , є батько [PERSON] , мати [PERSON] . Згідно довідки № 95 від 05.02.2024 виданої Лопушненською сільською радою Кременецького району Тернопільської області, [PERSON] , на день смерті ( [INFO] ) проживала за адресою: [ADDRESS] , з нею на день смерті ніхто не проживав та не був зареєстрований. Проживала одиноко. 05.02.2024 приватним нотаріусом Кременецького районного нотаріального округу Осієвською О.М. відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на нерухоме майно після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України, обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Нормами\~статті 1217 ЦК України\~передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до приписів частини 1\~статті 1268 ЦК України\~спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно з положеннями частин 1 та 2\~статті 1169 ЦК України\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Вимогами частини 1\~статті 1270 ЦК України\~визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до приписів частини 1\~статті 1272 ЦК України\~якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Згідно з положеннями частини 3\~статті 1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Крім цього, суд бере до уваги роз`яснення, викладені у пункті 24\~Постанови Пленуму ВСУ від 30.05.2008 №7 «Про судову практику у справах про спадкування», відповідно до яких особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Враховуючи вищевикладене, суд вважає наведені позивачем причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини є поважними, тому позов [PERSON] слід задовольнити повністю. Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних із розглядом справи. Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову на відповідача; 2) у разі відмови в позові на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог (ч.ч.1, 2 ст. 141 ЦПК). В поданому позові позивач [PERSON] не просить стягнути із відповідача судові витрати по справі. Оскільки позовні вимоги задоволено повністю, зважаючи на відсутність вимоги позивача про стягнення з відповідача судових витрат, а тому суд вважає можливим залишити судові витрати за сторонами. На підставі вищесказаного та

Outcome: approved