Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-02 00:00:00

У жовтні 2021 року до суду звернулася представник КП «Харківводоканал» - Панасенко І.О. з позовом до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , в якому просила стягнути з відповідачів на користь позивача суму заборгованості у розмірі 17098 грн. 22 коп. В обґрунтування позовних вимог представник позивача посилається на те, що відповідачі зареєстровані за адресою: [ADDRESS] та є споживачами послуг централізованого водопостачання та водовідведення шляхом відкриття особового рахунку № [NUMBER] . Відповідачі не сплачували в повному обсязі за послуги водопостачання та водовідведення, що призвело до утворення заборгованості. Добровільно борг, що утворився за відповідачами, не був сплачений, тому представник позивача звернувся до суду з позовом. Заочним рішенням Червонозаводського районного суду м. Харкова від 28.12.2021 позовні вимоги Комунального підприємства «Харківводоканал» до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] задоволено. Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 02.04.2024 за заявою відповідача [PERSON] заочне рішенням Червонозаводського районного суду м. Харкова від 28.12.2021 було скасовано та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. 19.03.2024 представник відповідача [PERSON] - адвокат Король В.Р. подав відзив на позовну заяву та просив задовольнити позов частково, застосувавши строки позовної давності, стягнувши з відповідачів заборгованість за надані послуги з централізованого водопостачання за період з 01.09.2019 по 30.09.2021 у розмірі 4534 грн. 14 коп. та заборгованість за надані послуги з централізованого водовідведеня за період з 01.09.2019 по 30.09.2021 у розмірі 4782 грн. 89 коп., 3% річних у розмірі 291 грн. 63 коп. та інфляційні втрати у розмірі 760 грн. 95 коп. 02.04.2024 через підсистему Електронний суд надійшла відповідь на відзив від представника позивача, згідно з якою наполягав на задоволенні позовних вимог, вказавши безпідставними посилання сторони відповідача на пропуск строку позовної давності з огляду на позицію Верховного Суду, викладену в Постанові від 22.01.2019 у справі №437/2726/13-ц, відповідно до якої визнано дії відповідачів по частковій сплаті заборгованості за житлово-комунальні послуги такими, що переривають строк позовної давності. Представник позивача також зазначила про неможливість застосування строків позовної давності щодо всіх відповідачів, оскільки адвокат Король В.Р. є представником тільки [PERSON] 02.04.20024 через підсистему Електронний суд також надійшли заперечення на відповідь на відзив від представника відповідача [PERSON] - адвокат Короля В.Р. Представник відповідача зазначив, що має право заявити клопотання про застосування позовної давності до всіх відповідачів, спираючись на постанову Верховного Суду від 14.11.2018 у справі №183/1617/16-ц, оскільки представник позивача заявив про стягнення заборгованості солідарно з відповідачів. Щодо позовної давності представник відповідача зазначив, що оплата проводилася за нараховані за місяць суми, а не в рахунок погашення заборгованості, відповідачі не були обізнані про наявність заборгованості, тому це не може вважатися перериванням позовної давності. Представник позивача у судове засідання не з`явилася, через підсистему Електронний суд подала письмову заяву, зі змісту якої вбачається, що вона позовні вимоги підтримує, просить суд задовольнити їх у повному обсязі, а також розглянути справу за її відсутності. Відповідач [PERSON] та її представник в судове засідання не з`явилися, від представника відовідача адвоката Короля В.Р. надійшла заява про розгляд справи за відсутністю відповідача [PERSON] та її представника, вимоги, викладені у відзиві на позовну заяву підтримав. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] у судові засідання не з`явилися, будь-яких заяв не подавали. Про розгляд справи повідомлялися у передбачений законом спосіб, шляхом направлення поштової кореспондеції за адресою їх реєстрації. У зв`язку з неякою сторін, на підставі ч. 2ст. 247 ЦПК Українифіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного пристрою не здійснювалося. Суд, дослідивши матеріали справи, повно та всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, об`єктивно оцінивши докази, встановив, що заявлені вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Статтею 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»\~визначені обов`язки споживача житлово-комунальних послуг. Зокрема, обов`язком споживача є укладення договору на надання житлово-комунальних послуг, підготовленого виконавцем на основі типового договору, а також оплата житлово-комунальних послуг у строки, встановлені договором або законом. Договором є усна чи письмова угода між споживачем та продавцем (виконавцем) про якість, термін, ціну та інші умови, по яким реалізується продукція. Підтвердженням дії усної угоди оформляється квитанцією або іншим документом. Факт оплати споживачем - відповідачем послуг, тобто послуг які надає позивач, є підтвердженням факту існування договірних відносин між ними. Пунктом 33 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затвердженого\~Постановою КМ України від 21 липня 2005 р. № 630, передбачено що споживач зобов`язаний вчасно, у встановлений термін, оплачувати надані послуги. При проведенні розрахунків зі споживачами до 01.01.2017 КП «Харківводоканал» застосовувалися норми водоспоживання і водовідведення, затверджені рішенням виконавчого комітету Харківської міської Ради народних депутатів «Про встановлення та застосування норм водоспоживання і водовідведення, та порядку розрахунків» від 09.04.1997 № 256 (зі змінами від 29.12.2000 за №1886, від 20.09.2006 №721). З 01.01.2017 підприємством застосовуються норми водоспоживання і водовідведення, затверджені рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради «Про затвердження нормативів (норм) водоспоживання та водовідведення для населення в разі відсутності засобів обліку води» від 28.12.2016 №901. Відповідно до ч. 2 ст. 32\~Закону № 1875\~розмір плати за комунальні послуги розраховується, виходячи з розміру затверджених цін/тарифів та показань засобів обліку або за нормами, затвердженими в установленому порядку. У разі наявності засобів обліку оплата комунальних послуг здійснюється виключно на підставі їх показників на кінець розрахункового періоду згідно з умовами договору, крім випадків, передбачених законодавством. В порушення обов`язку щодо своєчасної оплати наданих послуг централізованого водопостачання та водовідведення, передбаченого\~ст. 20 Закону № 1875, ст. 22\~Закону України «Про питну воду, питне водопостачання та водовідведення», п.п. 18, 30 Правил № 630 відповідачі неналежним чином виконували зобов`язання з оплати наданих послуг Згідно зі\~ст.1 Закону України «Про питну воду та питне водопостачання»\~споживач питної води юридична або фізична особа, яка використовує питну воду для забезпечення фізіологічних, санітарно-гігієнічних, побутових та господарських потреб. Відповідно до положень\~ст.22 Закону України «Про питну воду та питне водопостачання»\~визначено, що споживач зобов`язаний своєчасно вносити плату за використану питну воду та відповідно до встановлених тарифів на послуги з централізованого водопостачання та водовідведення. У Правилах надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затвердженого\~Постановою Кабінету Міністрів України від 21.07.2005 року № 630 «Про затвердження Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення», установлено, що договір про надання послуг укладається між виконавцем послуг і споживачем. Відповідно до п.29 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затвердженого Кабінету Міністрів, встановлено, що споживач має право на зменшення розміру плати у разі тимчасової відсутності споживача та/або членів його сім`ї на підставі письмової заяви споживача та офіційного документа, що підтверджує його/їх відсутність (довідка з місця тимчасового проживання, роботи, лікування, навчання, проходження військової служби, відбування покарання). Відповідно до положень\~ст. 526 ЦК України\~зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Згідно п. 8 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, послуги надаються відповідно до умов договору. Проте це не означає, що під час відсутності такого договору, відповідач має право користуватися послугами, що надаються позивачем і не оплачувати їх. Відповідачі зареєстровані за адресою: [ADDRESS] . Вказаний будинок є багатоквартирним, мешканців квартир якого, в тому числі і відповідачів, КП «Харківводоканал» забезпечує водопостачанням та водовідведенням. Відповідачі є споживачами централізованого водопостачання та водовідведення, особистий рахунок №473356. Права і обов`язки виробників, виконавців, споживачів у сфері житлово-комунальних послуг встановлені\~Законом України «Про житлово-комунальні послуги» №1875-ІV від 24.06.2004р. Згідно п.п.5.10 ч.3\~ст.20 Закону України №1875-ІV від 24.06.2004\~споживач зобов`язаний оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. Відповідно до п.18 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених\~постановою Кабінету Міністрів України від 21.07.2005 №630, плата за ці послуги вноситься не пізніше 20 числа, що настає за розрахунковим періодом відповідно до показань засобів обліку води та теплової енергії або до затверджених нормативів (норм) споживання. Тарифи по оплаті за послуги водопостачання встановлюються рішенням Харківської міської ради. Відповідно до\~ст. 526 ЦК України\~зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу Відповідно до ч.1\~ст.610 ЦК України\~порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Згідно з розрахунком КП «Харківводоканал», через неповну сплату отриманих послуг за відповідачами мається заборгованість за надання послуг з центрального водопостачання та водовідведення у розмірі 17098 грн. 22 коп., що складається з заборгованості за надання послуг централізованого водопостачання за період з 01.09.2017 по 30.09.2021 у розмірі 7535 грн. 37 коп.; заборгованості за надання послуг централізованого водовідведення за період з 01.09.2017 по 30.09.2021 у розмірі 7630 грн. 34 коп.; інфляційні витрати у розмірі 1376 грн. 18 коп., 3% річних у розмірі 536 грн. 33 коп. Зазначена заборгованість утворилась внаслідок несплати відповідачами послуг, що підтверджується наданим розрахунком суми заборгованості, факт наявності заборгованості в такому розмірі не спростований відповідачами. Відсутність відповідного договору між споживачем житлово-комунальних послуг та їх виконавцем не є підставою для не стягнення заборгованості з оплати житлово-комунальних послуг, оскільки згідно зі\~ст.11 ЦК України\~цивільні права та обов`язки виникають також із дій осіб, які породжують ці права та обов`язки, і такою дією є реальне надання послуг та їх отримання відповідачами. Зазначена правова позиція висловлена в постанові Верховного Суду України від 30.10.2013 №6-59цс13, яка згідно зі ст.360-7\~ЦПК України\~має враховуватися іншими судами загальної юрисдикції при застосуванні таких норм права. Члени сім`ї наймача житлового приміщення за своїм статутом згідно\~ЖК України\~прирівняні до наймача. Оскільки послуги водопостачання та водовідведення надаються до квартири відповідачів через системи водопостачання та водовідведення, встановити чіткий об`єм послуг наданих кожному відповідачу неможливо, через що зобов`язання щодо надання і сплати наданих послуг є солідарним. Відповідно до\~ст. 536 Цивільного кодексу України, за користування чужими грошовими коштами боржник зобов`язаний сплачувати проценти, якщо інше не встановлено договором між фізичними особами. Розмір процентів за користування чужими грошовими коштами встановлюється договором, законом або іншим актом цивільного законодавства. Згідно ч. 2\~ст. 625 Цивільного кодексу України, боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також 3% річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Відповідно до вимог\~ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Внаслідок невиконання відповідачами обов`язку по оплаті житлово-комунальних послуг за ними утворилася заборгованість з централізованого водопостачання та водовідведення в загальному розмірі 17098 грн. 22 коп., яка підлягає стягненню в повному обсязі. Щодо заяви представника відповідача [PERSON] щодо застосування наслідків пропуску строків позовної давності,то судзазначає наступне. Позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу (стаття 256 ЦК України). Позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові (частини 3 та 4\~статті 267 ЦК України). Суд застосовує позовну давність лише тоді, коли є підстави для задоволення позовної вимоги. Тобто, перш ніж застосувати позовну давність, суд має з`ясувати та зазначити у судовому рішенні, чи порушене право або охоронюваний законом інтерес позивача, за захистом якого той звернувся до суду. Якщо таке право чи інтерес не порушені, суд відмовляє у задоволенні позову через його необґрунтованість. Лише якщо буде встановлено, що право або охоронюваний законом інтерес особи дійсно порушені, але позовна давність спливла, і про це зробила заяву інша сторона спору, суд відмовляє у позові через сплив позовної давності за відсутності поважних причин її пропуску, наведених позивачем Перебіг позовної давності переривається вчиненням особою дії, що свідчить про визнання нею свого боргу або іншого обов`язку. Позовна давність переривається у разі пред`явлення особою позову до одного із кількох боржників, а також якщо предметом позову є лише частина вимоги, право на яку має позивач (частини 1 та 2\~статті 264 ЦК України). Після переривання перебіг позовної давності починається заново. Час, що минув до переривання перебігу позовної давності, до нового строку не зараховується (частина третя вказаної статті). Постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2"(зі змінами) було запроваджено карантин на всій території України з 12 березня 2020 року. У подальшому термін дії карантину продовжувався постановами Кабінету Міністрів України. Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України», спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням короновірусної хвороби» від 30.03.2020 № 540-ІХ внесено зміни до законодавчих актів, зокрема розділ «Прикінцеві та перехідні положення» Цивільного кодексу Українидоповнено пунктом 12 такого змісту: «12. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, з метою запобігання поширенню короновірусної хвороби COVID-19, строки, визначені статтями257,258,362,559,681,728,786,1293цьогоКодексу, продовжуються на строк дії цього карантину». З цього слідує, що у разі закінчення процесуального строку, який припадає на період дії карантину, такий строк продовжується до закінчення дії карантину. Таким чином, враховуючи те, що строк позовної давності за період з 01 вересня 2017 року закінчувався 30 вересня 2021 року, а також те, що на всій території України запроваджено карантин з 12.03.2020, а під час дії карантину строки, визначеніст. 257 Цивільного кодексу України, продовжуються на строк дії такого карантину, то період заборгованості з 01 вересня 2017 року закінчувався 30 вересня 2021 року не входить у строки позовної давності. Крім цього, суд зазначає, що переривання перебігу позовної давності передбачає, що внаслідок вчинення певних дій (або підтвердження визнання боржником боргу чи іншого обов`язку, або подання кредитором позову до одного чи кількох боржників) перебіг відповідного строку, що розпочався, припиняється. Після такого переривання перебіг позовної давності розпочинається заново з наступного дня після підтвердження визнання боржником боргу чи іншого обов`язку або після подання кредитором позову до одного чи кількох боржників (див. постанову Верховного Суду від 23.05.2018 у справі № 663/2070/15-ц). Аналогічні висновки викладено у постанові Верховного Суду від 22.01.2019 у справі № 437/2726/13-ц. Із наданого до позовної заяви розрахунку вбачається, що позивачем щомісячно, починаючи з вересня 2017 року по вересень 2021 року виставлялися рахунки за надані послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення за адресою: [ADDRESS] . Відповідачі частково сплачували за надані послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення, зокрема у визначений період ними сплачено 3173,62 грн. Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~гарантує право на справедливий судовий розгляд. Кожна особа має право в порядку, встановленому\~ЦПК України, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч.1\~ст.4 ЦПК). Частинами 1 та 3\~статті 13 ЦПК\~встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом (ч. 1, 2\~ст. 12 ЦПК). Відповідно до\~ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування (частини друга, четверта\~статті 77 ЦПК України). Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються зокрема висновком експерта (ч. 1, п. 2 ч. 2\~ст. 76 ЦПК). Частиною другою\~статті 78 ЦПК України\~встановлено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом (частина друга\~статті 95 ЦПК України). Відповідно до\~статті 89 ЦПК України\~суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Велика Палата Верховного Суду неодноразово наголошувала на необхідності застосування передбачених процесуальним законом стандартів доказування та зазначала, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зокрема, цей принцип передбачає покладення тягаря доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний. Тобто певна обставина не може вважатися доведеною, допоки інша сторона її не спростує (концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу принцип змагальності втрачає сенс (пункт 81 постанови Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 129/1033/13-ц). За таких обставин, розглядаючи справу на підставі наданих позивачем доказів, суд дійшов висновку, що з відповідачів на користь позивача підлягає стягненню заборгованість з централізованого водопостачання та водовідведення в загальному розмірі 17098 грн. 22 коп. за період з 01.09.2017 по 30.09.2021. Таким чином, позовні вимоги КП «Харківводоканал» підлягають задоволенню. У відповідності зі\~ст. 141 ЦПК України\~з відповідачів на користь КП «Харківводоканал» слід стягнути понесені позивачем судові витрати, а саме судовий збір у розмірі 2270,00 грн.

Outcome: approved