Jurisdiction: civil
Date: 2024-08-28 00:00:00

адвокат Дунас Р.Т. в інтересах [PERSON] 12.06.2024 звернувся з позовом до Городоцької міської ради Львівської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , терміном три місяці. Вимоги мотивував тим, що після смерті спадкодавця [PERSON] , що померла [INFO] , відкрилась спадщина на належне їй майно. За життя вона розпорядилась своїм майном на випадок смерті, зокрема склала заповіт, згідно якого належний їй житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами по [ADDRESS] заповіла позивачу. Позивач [PERSON] у визначений законодавством строк не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, оскільки не знав про наявність заповіту. З метою прийняття спадщини позивач в квітні 2024 року звернувся до нотаріуса, але нотаріус у прийнятті заяви відмовила, через пропуск строку для її подання, тому просить визначити [PERSON] додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті\~\~тітки [PERSON] , яка померла [INFO] , терміном три місяці. 13.06.2024 відкрито провадження у справі. В судове засідання позивач не з`явився, 29.08.2024 його представник\~адвокат Дунас Р.Т. подав заяву у якій позовні вимоги підтримав, просив позов задовольнити, справу розглядати за відсутності позивача та його представника. Представник Городоцької міської ради Львівської області в судове засідання не з`явився, 26.07.2024 міський голова подав клопотання про розгляд справи за відсутності їх представника (а.с.20). Оскільки сторони в судове засідання не з`явились, подали заяви про розгляд справи у їх відсутності, фіксація судового процесу технічними засобами згідно положень ч. 2 ст.247ЦПК України\~не здійснюється. Вивчивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є близьким родичем (племінник) [PERSON] . [PERSON] , як видно із копії свідоцтва про смерть серія [NUMBER] (а.с.4) померла [INFO] . Згідно копії свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 25.09.2009 (а.с.12) [PERSON] за життя на праві приватної власності належав житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами по [ADDRESS] , що підтверджується Витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно №23956371 від 25.09.2009, який вона заповіла позивачу, що підтверджується копією заповіту (а.с.9). Позивач [PERSON] звернувся до приватного нотаріуса Львівського районного нотаріального округу Львівської області Мухи М.Т. із заявою про прийняття спадщини вищевказаного житлового будинку. Між тим, листом нотаріуса від 15.04.2024 йому відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом з тих підстав, що він пропустив строк встановлений для подання заяви про прийняття спадщини (а.с.3). Позивач просить про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті тітки, мотивуючи незнанням про наявність заповіту на його користь. Відповідно до ст.6 Європейської конвенції з прав людини\~та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Статтею 13 Конвенції визнається право на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення. Положеннями ст.17 ЗУ «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»\~встановлено, що суди застосовують при розгляді справ\~Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод\~та практику Суду як джерело права. Європейський суд з прав людини в рішенні у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 року зазначив, що при вирішенні питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті\~1220,\~1222,\~1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша\~статті 1269 ЦК України). Положеннями ч. 3 ст.1272 ЦК України\~визначено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Вказане узгоджується із правовою позицією Верховного суду України (справа №6-1320цс17 від 2.08.2017) та справа №ВС/КЦС, справа №565/1145/17, яка згідно зі ст. 360-7 ЦПК є обов`язковою для судів. Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку, що позивач пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, а тому визначає йому додатковий строк, достатній для прийняття спадщини, терміном три місяці.

Outcome: approved