Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-04 00:00:00

ТОВ «Дніпровські енергетичні послуги» звернулося до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію. В обґрунтування позову позивач зазначив, що споживач електроенергії [PERSON] у точці продажу електроенергії по особовому рахунку № [NUMBER] за адресою: [ADDRESS] , є споживачем універсальної послуги з 01.01.2019 року та приєдналася до діючого договору про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг, оскільки продовжує споживати електричну енергію (письмові звернення щодо відключення об`єкту і наміру розірвати публічний договір відсутні), яка постачається на об`єкт, згідно умов нового договору. Боржник не виконував свої зобов`язання споживача в частині своєчасної та повної сплати за спожиту ним електричну енергію за адресою: [ADDRESS] . Як вбачається з розрахунку з 01.01.2019 р. по 01.10.2022 р. по приладу обліку спожито 33349 кВт на загальну суму 54328,26 грн. [PERSON] за період із 01.01.2019 року по 01.10.2022 року сплатила 6432,01 грн. Таким чином, розрахунок суми боргу складає 47896,25 грн. Просить стягнути з [PERSON] на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Дніпровські енергетичні послуги» заборгованість за спожиту електричну енергію в розмірі 47896,25 грн. за період з 01.01.2019 р. по 01.10.2022 р., а також 3% річних у розмірі 136,59 грн., інфляційні витрати у розмірі 29,10 грн. та витрати по оплаті судового збору в розмірі 3028,00 грн. Представник позивача ТОВ «Дніпровські енергетичні послуги», [PERSON] , що діє на підставі довіреності надала суду заяву, згідно якої просила розглянути справу у її відсутність за наявними у матеріалах справи письмовими доказами та не заперечувала проти винесення судом заочного рішення. Відповідач [PERSON] повідомлялася про розгляд справи у спрощеному провадженні, а також про необхідність у п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі, надати відзив на позовну заяву із зазначенням заперечень та доказів, що підтверджують її відзив. У відповідності до ч. 1\~ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Відповідач [PERSON] своєчасно і належним чином повідомлена про час і місце судового розгляду справи у спрощеному порядку, не використала наданого законом права на подачу відзиву на позовну заяву, тому суд, враховуючи згоду представника позивача, відповідно до положень частини першої\~статті 280 ЦПК України, вважає можливим провести заочний розгляд справи, вирішити справу за наявними в матеріалах доказами та ухвалити заочне рішення. Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються, приходить до висновку, що позовна заява підлягає задоволенню, з наступних підстав. У судовому засіданні встановлено, що постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.06.2018 року №429 ТОВ «Дніпровські енергетичні послуги» видано ліцензію з постачання електричної енергії споживачам. Товариство з обмеженою відповідальністю "Дніпровські енергетичні послуги" відповідно до\~Закону України "Про ринок електричної енергії"\~та Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №312 від 14.03.2018 року, постачає електричну енергію споживачам та виконує функції постачальника універсальних послуг на території Дніпропетровської області. Товариством зобмеженою відповідальністю "Дніпровські енергетичні послуги" було опубліковано договір про постачання електричної енергії постачальником універсальних послугу газеті "Вісті Придніпров`я" від 06.11.2018 року №84 (1984), а також розміщено на офіційному веб-сайтіhttps://\~yasno.com.ua. Відповідно до п. 13\~розділу XVII "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про ринок електричної енергії"\~фактом приєднання споживача до умов договору постачання універсальних послуг (акцептування договору) є вчинення споживачем будь-яких дій, що засвідчують його бажання укласти договір, зокрема надання підписаної заяви про приєднання, оплата рахунка постачальника універсальної послуги та/або факт споживання електричної енергії. Пунктом 1.2.15 Правилами роздрібного ринку електричної енергії передбачено, що для договорів, які укладаються шляхом приєднання до умов договору, укладення договору можливе шляхом підписання заяв-приєднань, оплати виставленого рахунку, споживання будь-якого обсягу електричної енергії (за умови відсутності направлених заперечень щодо договірних умов в цілому чи частково) через особистий кабінет в електронній формі (в установленому законодавством порядку). На роздрібному ринку не допускається споживання (використання) електричної енергії споживачем без укладення відповідно до цих Правил договору з електропостачальником та інших договорів, передбачених цими Правилами. Відповідач у точці продажу електроенергії по особовому рахунку № [NUMBER] за адресою: [ADDRESS] , є споживачем універсальної послуги з 01.01.2019 року та приєднався до діючого договору про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг, оскільки продовжує споживати електричну енергію (письмові звернення щодо відключення об`єкту і наміру розірвати публічний договір відсутні), яка постачається на об`єкт, згідно умов нового договору. Згідно з п.п. 4.3, 4.13, 5.1.2.30 ПРРЕЕ обсяги споживання електричної енергії підтверджуються адміністратором комерційного обліку, функції якого, згідно п. 10\~постанови НКРЕКП №312 від 14.03.2018 року виконує відповідний оператор систем розподілу. Таке твердження Кореспондується з п 2.5.4 Розділу II, 12.4.4 Розділу XII Перехідні положення Кодексу Комерційного обліку електричної енергії, затверджений\~Постановою НКРЕКП №311 від 14.03.2018 року. Отже, виходячи із зазначеного, із дня набрання чинності\~Закону України "Про ринок електричної енергії", підтверджує обсяги спожитої електричної енергії саме оператор систем розподілу. Згідно з довідкою АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" про обсяги розподіленої електричної енергії по коду точки комерційного обліку споживача за адресою: [ADDRESS] , у період із січня 2019 року по жовтень 2022 року спожито електричної енергії 33349 кВт. Відповідно до п. 2.1 договору про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг, Постачальник продає електричну енергію Споживачу для забезпечення потреб електроустановок Споживача, а Споживач оплачує Постачальнику вартість спожитої (купленої) електричної енергії. У п. п. 1 п. 6.2. Договору зазначається, що Споживач зобов`язується забезпечувати своєчасну та повну оплату спожитої електричної енергії відповідно до умов цього Договору. Відповідно до п. 9.1. Договору, за невиконання або неналежне виконання своїх зобов`язань за цим Договором Сторони несуть відповідальність, передбачену цим Договором та чинним законодавством. Згідно п. 5.10 договору, оплата рахунка Постачальника за цим Договором має бути здійснена Споживачем у строки, визначені в рахунку, але не менше 5 робочих днів від дати отримання Споживачем цього рахунка, або протягом 5 робочих днів від строку оплати, зазначеного в комерційній пропозиції, прийнятої Споживачем. Умови надання універсальних послуг споживачу визначаються комерційною пропозицією "Побутова" постачальника універсальних послуг ТОВ "Дніпровські енергетичні послуги", яка є додатком 3 до цього Договору (п. 3.1. Договору). У розділі "Термін оплати" Комерційної пропозиції "Побутова" зазначено, що: розрахунковий період становить один місяць, а саме: з 01 числа розрахункового місяця по останній день розрахункового місяця. Оплата рахунка Постачальника за Договором має бути здійснена Споживачем у строки, визначені в рахунку, але не більше ніж 10 робочих днів від дати й отримання Споживачем, однак не пізніше 20 числа місяця, наступного за розрахунковим. Зазначений пункт Комерційної пропозиції "Побутова" кореспондується з пунктом 4.12 Правил роздрібного ринку електричної енергії. Обсяг спожитої електричної енергії в строк, встановлений договором, [PERSON] не сплатила, внаслідок чого утворилась заборгованість перед позивачем за спожиту електричну енергію у розмірі 54328,26 гривень, що підтверджується розрахунком боргу за період із 01.01.2019 року по 01.10.2022 рік за особовим рахунком № [NUMBER] . [PERSON] за період із 01.01.2019 року по 01.10.2022 року сплатила 6432,01 грн. Таким чином, у відповідача заборгованість перед позивачем за спожиту електричну енергію у розмірі 47896,25 гривень, що підтверджується розрахунком боргу за період із 01.01.2019 року по 01.10.2022 рік за особовим рахунком № [NUMBER] . Згідно з ч. 1, 2\~ст. 714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Відповідно до положень ч. 1\~ст. 692 ЦК України, покупець зобов`язаний оплатити товар після його прийняття або прийняття товаророзпорядчих документів на нього, якщо договором або актами цивільного законодавства не встановлений інший строк оплати товару. Згідно з ч. 1\~ст.626ЦК України\~договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Частина 1\~ст.627ЦК України\~закріплює, що сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Згідно зі\~ст.629ЦК України\~договір є обов`язковим до виконання сторонами. Відповідно до ч. 2\~ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Дослідивши спірні правовідносини та застосовуючи відповідні норми права, суд вважає, що відповідачем порушено умови публічного договору про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг на умовах комерційної пропозиції "Побутова" (для побутових споживачів Дніпропетровської області), у зв`язку з чим має місце прострочення виконання зобов`язання, тому з відповідача на користь позивача підлягає стягненню 47896,25 грн., а також 3% річних у розмірі 136,59 грн. за період з 21.02.2019 р. по 11.03.2020 р. та інфляційні витрати у розмірі 29,10 грн. за період з 21.02.2019 р. по 11.03.2020 р. У відповідності до статті 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Згідно ст. 257 ЦК України загальна позовна давність встановлюється у три роки. Згідно п. 12 Прикінцевих та перехідних положень, яким було доповнено Цивільний кодекс України відповідно до Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням корононарісної хвороби (COVID-19)» від 30.03.2020 р. № 540-ІХ, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цьогоКодексу, продовжуються на строк дії такого карантину. Так, Постановою КМУ «Про запобігання поширенню та території України Гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» від 11.03.202020 р. № 211 карантин було встановлено з 12 березня 2020 року до 22 травня 2020 р. на всій території України. А Постановою КМУ «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з мстою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» від 09.12.2020 р. № 1236«з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 з 19 грудня 2020 року до 31 березня 2022 року на території України встановлено карантин, продовживши дію карантину, встановленого постановами Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 р. N 211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" від 20 травня 2020 р. N 392 "Про встановлення карантину з мстою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2"та від 22 липня 2020 р. N 641 "Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVTD-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2". Постановою Кабінету Міністрів України «Про внесення змін до постанов Кабінету Міністрів України від 9 грудня 2020 р. № 1236 і від 29 червня 2021 р. № 677» від 23 лютого 2022 р. № 229, якою, зокрема продовжено до 31 травня (раніше - березня) 2022 р. на території України карантин з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (далі - COVID-19). Постановою від 27.05.2022 р. 7С 630 продовжено дію карантину до 31 серпня 2022 р. Постановою від 19.08.2022 р. № 928 уряд вніс зміни, зокрема, до п. 1постанови Кабінету Міністрів України «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» від 09.12.2020 р. № 1236, продовживши карантин до 31грудня 2022 р. Постановою КМ України від 23.12.2022 р. № 1423продовжено дію карантину до 30 квітня 2023 р. Постановою КМУ України від 25.04.2023 р. № 383 продовжено дію карантину до 30 червня 2023 р. Таким чином строк дії позовної давності щодо вимоги про стягнення заборгованості за період з 01.01.2019 року по 01.09.2023 року продовжено до 30 червня 2023 року. Окрім того,Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні»(№64/2022) воєнний стан було запроваджено з 24 лютого 2022 року строком на 30 діб (на часткову зміну статті 1 строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб з Указом Президента України від 17.05.2022 р. N 341/2022) (на часткову зміну статті 1 строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб згідно з Указом Президента України від 12.08.2022 р. N 573/2022) (на часткову зміну статті 1 строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб згідно зУказом Президента України від 07.11.2022 р. N 757/2022) (на часткову зміну статті 1 строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 19 лютого 2023 року строком на 90 діб згідно з Указом Президента України від 06.02.2023 р. N 58/2023) (на часткову зміну статті 1 строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 20 травня 2023 року строком на 90 діб згідно зУказом Президента України від 01.05.2023 р. N 254/2023). 15 березня 2022 року Верховною Радою України було прийнято Закон України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану»(№ 2120-ІХ), відповідно до якого прикінцеві та перехідні положення ЦК України були доповнені пунктом 19. Згідно з останнім, у період дії в Україні воєнного стану, позовна давність, визначена у ст.257-259,362,559,681,728,786,1293 ЦК України, продовжуються на строк його дії. А продовження строків у свою чергу, свідчить, що їх перебіг, який відбувається у період дії воєнного стану, не зараховується при обчисленні. Таким чином, строк позовної давності, продовжено і не є пропущеним стороною позивача. Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Дослідивши надані суду письмові докази, враховуючи проаналізовані норми права, а також те, що відповідач не скористалася своїм правом і не подала відзив на позовну заяву, не спростувала позовні вимоги, суд приходить до висновку про необхідність задоволення позову. Відповідно до вимог\~ст.141 ЦПК України\~з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати по сплаті судового збору в сумі 3028,00 гривень.

Outcome: approved