Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-04 00:00:00

14 вересня 2023 року до Червонозаводського районного суду м. Харкова надійшла позовна заява представника [PERSON] , [PERSON] , адвоката Трубчанінова Станіслава Олеговича до Харківської міської ради, третя особа: Четверта Харківська міська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Позиція сторони, що звертається за захистом своїх прав. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що [INFO] помер громадянин України [PERSON] , який народився [INFO] , постійно проживав та був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . 17 грудня 2021 року, приватним нотаріусом Куп`янського районного нотаріального округу Харківської області Черняєвою А.О., на підставі заяви, дружини померлого чоловіка, [PERSON] було відкрито спадкову справу, з приводу якої і обґрунтовано звернення до суду, для вирішення питання про поділ спадкового майна. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина у вигляді приватного будинку за адресою: [ADDRESS] та автомобілю ВАЗ 11174-110, реєстраційний номер [NUMBER] . Відповідно до статті 1261 Цивільного кодексу України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Донька спадкодавця - [PERSON] 04 лютого 2022 року у приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Сіверіної К.В. засвідчено справжність підпису на заяві про прийняття спадщини та зареєстровано в реєстрі №29. В зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, веденням військових дій на території України, зокрема у Харкові та Харківській області, окупацією м. Куп`янська до вересня 2022 року, заява не була подана спадкоємицею до нотаріуса у встановлений законом строк для її реєстрації та долучення до спадкової справи. Копія заяви на прийняття спадщини додається. Син спадкодавця - [PERSON] також у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, веденням військових дій на території України, зокрема у Харкові та Харківській області, окупацією частини Харківській області, зокрема і міста Куп`янська до вересня 2022 року, перебуваючи на окупованій території, не зміг подати заяву про прийняття спадщини. 26 травня 2023 року державним нотаріусом Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори Козєєвою С.М. винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, відповідно до якої [PERSON] , [INFO] , а також [PERSON] [INFO] , відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, яке залишилось після смерті [PERSON] , померлого [INFO] . Відповідно до статті 1272 Цивільного кодексу України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 Цивільного кодексу України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. З урахуванням Постанови Кабінету міністрів України «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», від 28 лютого 2022 року №164 та Наказу Міністерства юстиції України «Про затвердження змін до деяких нормативно- правових актів у сфері нотаріату», від 11 березня 2022 року № 1118/5. А також Постанови КМУ від 24 червня 2022 року №719 та роз`яснення Мін`юсту від 11 липня 2022 року перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини (пункт 3 Постанови КМУ № 164). Рух справи. Ухвалою судді Червонозаводського районного суду м. Харкова від 18.09.2023 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання. 13.12.2023 від представника третьої особи - Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори надійшла заява з проханням розгляду справи за відсутності представника нотаріальної контори. Щодо вирішення позову представник покладався на розсуд суду. 20.02.2024 від представника відповідача - Харківської міської ради надійшов відзив на позовну заяву, в якому зазначено про таке. [PERSON] (далі - Позивач 1) та [PERSON] (далі - Позивач 2) просять суд визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після батька [PERSON] , який помер [INFO] . Предметом доказування у цій справі є встановлення наявності або відсутності поважних причин пропущеного Позивачами строку для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини. Відповідно до ст. 1272 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст.ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до Свідоцтва про смерть серія [NUMBER] , що міститься в матеріалах справи, [PERSON] помер [INFO] . З цього часу розпочався шестимісячній строк для прийняття спадщини. Статтею 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. В обґрунтування заявлених позовних вимог представник Позивачів вказує, що Позивачами пропущено законодавчо встановлений строк з поважних причин, а саме, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, веденням військових дій на території України та окупацією міста Куп`янська до вересня 2022 року. Відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. У абз. 6 п. 24 вказаної постанови визначено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Про таке зазначено й у листі Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 №24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування». Аналіз наявної судової практики з питання визначення додаткового строку для прийняття спадщини свідчить про те, що поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини, а саме: тривала хвороба спадкоємця; перебування спадкоємця тривалий час за межами України, відбування покарання в місцях позбавлення волі, перебування на строковій військовій службі в Збройних Силах України тощо. Окрім того, відповідно до правових висновків, викладених у постанові Верховного Суду від 17.12.2021 у справі № 369/6254/19-ц, оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. У позовній заяві представник позивачів як поважну причину пропуску строку для подання позивачами заяви про прийняття спадщини зазначає початок військової агресії російської федерації проти України, не обґрунтовуючи такий пропуск строку конкретними обставинами, які унеможливлювали звернення кожного з позивачів до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Такі обставини кожний позивач повинен викласти окремо щодо себе. Окрім того, із заяви про прийняття спадщини Позивача 2, вбачається, що станом на 04.02.2022 вона була зареєстрована та фактично мешкала за адресою: [ADDRESS] , у позовній заяві також зазначена ця адреса. Таким чином, Позивач 2 не мешкала у м. Куп`янськ, який був тимчасово окупованою територією, тому вищевказані твердження представника Позивачів підлягають сумніву. Також 04.02.2024 Позивач 2 звернулася до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Сіверіної К.В. із заявою про прийняття нею спадщини після її батька [PERSON] , померлого [INFO] . Справжність підпису Позивача 2 було нотаріально засвідчено, заява зареєстрована 04.02.2022 за № 29 та адресована «за місцем вимоги». Згідно з п. 3 глави 10 розділу II Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5, Спадкоємець може подати до нотаріальної контори письмову заяву про прийняття спадщини за допомогою засобів поштового зв`язку. У постанові Верховного Суду від 09.02.2022 у справі № 709/769/19 колегія суддів дійшла висновку, що чинне законодавство не позбавляє спадкоємця права направити заяву про прийняття спадщини за допомогою засобів поштового зв`язку. Таким чином, Позивач 2 мала можливість направити заяву про прийняття спадщини засобами поштового зв`язку. Отже з позовної заяви та долучених до неї документів вбачається, що Позивачами не здійснено можливих та необхідних заходів для прийняття спадщини у встановлений законом строк. Відповідно до постанови Верховного Суду від 14.12.2021 у справі № 398/3651/19 якщо у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через власну пасивну поведінку, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Згідно з п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ст. 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (ч. 2 ст. 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Відповідно до постанови державного нотаріуса Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори від 26.05.2023 про відмову у вчиненні нотаріальної дії Спадкова справа після [PERSON] , померлого [INFO] , була заведена 17.12.2021 приватним нотаріусом Куп`янського районного нотаріального округу Харківської області Черняєвою А.О. на підставі заяви про прийняття спадщини, поданої дружиною спадкодавця - [PERSON] . Таким чином, у зв`язку з тим, що наявний ще один спадкоємець, який прийняв спадщину після [PERSON] у визначений законом строк, Харківська міська рада є неналежним відповідачем у цій справі. Окрім того, відповідно до ст.ст. 15, 30 Житлового кодексу України відповідні сільські, селищні, міські ради, їхні виконавчі комітети здійснюють державний контроль за використанням і схоронністю житлового фонду. Статтею 1277 ЦК України визначено, що у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування за місцезнаходженням нерухомого майна, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходженням основної частини рухомого майна зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою. Зі змісту позовної заяви вбачається, що визначення додаткового строку для прийняття спадщини необхідно Позивачам з метою оформлення ними права на спадщину на частки житлового будинку, який знаходиться за адресою: [ADDRESS] , транспортний засіб - автомобіль марки ВАЗ 11174-110, 2010 року випуску, номер шасі [NUMBER] , яка залишилася після смерті [PERSON] , померлого [INFO] . Місцем відкриття спадщини є м. Куп`янськ, Харківської область. З вищенаведеного вбачається, що орган місцевого самоврядування за місцезнаходженням нерухомого майна, яке входить до спадкової маси, є Куп`янська міська рада. Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 05.03.2024 клопотання [PERSON] задоволено та залучено до участі у справі за позовом [PERSON] , [PERSON] , адвоката Трубчанінова Станіслава Олеговича до Харківської міської ради, третя особа: Четверта Харківська міська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, в якості третьої особи,яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору [PERSON] , [INFO] , яка проживає, як внутрішньо переміщена особа за адресою: [ADDRESS] (місце реєстрації за адресою: [ADDRESS] ). 26.03.2024 від третьої особи у справі [PERSON] надійшли пояснення по справі, в яких вона посилалась на таке. [PERSON] вказує, що є дружиною [PERSON] , який помер [INFO] . Одружилася з ним в 1992 році, деякий час вона працювала за кордоном, щоб заробити кошти на придбання будинку та автомобіля. Проживали останні роки в [ADDRESS] . За цією адресою прописана і вона. У 2010 році вони придбали автомобіль ВАЗ-1117, який був оформлений на чоловіка. Після смерті чоловіка, [INFO], відповідно до законодавства, 17 грудня 2021 року вона звернулась до нотаріальної контори з питання подачі заяви про прийняття спадщини. Також вона повідомила нотаріуса про те що у чоловіка залишилось двоє дорослих дітей, від іншого браку. [PERSON] та [PERSON] ніяким чином не відреагували на життєві обставини, та на той час не вчинили ніяких дій до прийняття спадщині. Тільки 23.06.2023 [PERSON] та [PERSON] звернулись до суду з позовом, справа № 646/3030/23 щодо продовження строку для прийняття, який був судом залишений без розгляду. Повторно позовна заява, справа № 646/5351/23, була подана тільки 14.09.2023, яка розглядається і на цей час. Згідно з Постановою КМ №209 від 06.03.2022 в Постанову від 28 лютого 2022 р. №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», був внесений п. 3, яким «Установити, що на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється». Постановою KM № 719 від 24.06.2022 в п. 3 було внесено зміни: Установити, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Зазначений п.3 Постанови №164 було скасовано Постановою КМУ 469 від09.05.2023. Як наслідок всі можливі строки для прийняття спадщини були пропущені. Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 07.06.2024 клопотання представника позивача про заміну неналежного відповідача належним відповідачем задоволено та замінено відповідача по справі - Харківську міську раду на належного відповідача Куп`янську міську раду (адреса місцезнаходження: вул. 1 Травня, Куп`янськ, Харківська область, 63700). 04.07.2024 від представника відповідача надійшло клопотанням з проханням розгляду справи за відсутності представника Куп`янської міської військової адміністрації Харківської області. Щодо вирішення позову представник покладався на розсуд суду. Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 01.08.2024 закрито підготовче провадження по справі за позовом [PERSON] , [PERSON] , адвоката Трубчанінова Станіслава Олеговича до Куп`янської міської ради, треті особа: Четверта Харківська міська державна нотаріальна контора, [PERSON] про визначення додаткового строку для прийняття спадщини та призначено справу до судового розгляду. В судовому засіданні представник позивачів підтримав вимоги позовної заяви та просив їх задовольнити в повному обсязі. Представники відповідача - Куп`янської міської військової адміністрації та третьої особи - Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори у судове засідання не з`явилися, про його час та місце повідомлялися своєчасно та належним чином. Згідно поданих представниками заяв, просили розгляд справи проводити за їх відсутності. Під час судового засідання, третя особа - [PERSON] заперечувала проти позовних вимог, за їх необґрунтованістю, просила відмовити у задоволенні позову. Висновки суду. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до таких висновків. Відповідно до свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 01.11.2021 Куп`янським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Куп`янському районі Харківської області Східного міжрегіонального Міністерства юстиції (м. Харків), [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] , про що зроблено актовий запис №1391. 17 грудня 2021 року приватним нотаріусом Куп`янського районного нотаріального округу Харківської області Черняєвою А.О., на підставі заяви дружини померлого чоловіка [PERSON] - [PERSON] про прийняття спадщини, було відкрито спадкову справу (спадкова справа №210/2021, номер спадкової справи у Спадковому реєстрі: 68870802). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина у вигляді приватного будинку за адресою: [ADDRESS] та автомобілю ВАЗ 11174-110, реєстраційний номер [NUMBER] . Донька спадкодавця - [PERSON] 04 лютого 2022 року у приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Сіверіної К.В. засвідчено справжність підпису на заяві про прийняття спадщини та зареєстровано в реєстрі №29. В зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, веденням військових дій на території України, зокрема у Харкові та Харківській області, окупацією м. Куп`янська до вересня 2022 року, заява не була подана спадкоємицею до нотаріуса у встановлений законом строк для її реєстрації та долучення до спадкової справи. Копія заяви на прийняття спадщини додається. Син спадкодавця - [PERSON] також у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, веденням військових дій на території України, зокрема у Харкові та Харківській області, окупацією частини Харківській області, зокрема і міста Куп`янська до вересня 2022 року, перебуваючи на окупованій території, не зміг подати заяву про прийняття спадщини. 26 травня 2023 року державним нотаріусом Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори Козєєвою С.М. винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, відповідно до якої [PERSON] , [INFO] , а також [PERSON] [INFO] , відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, яке залишилось після смерті [PERSON] , померлого [INFO] . Відповідно до статті 1216 Цивільного кодексу України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Статтями 1217, 1218 Цивільного кодексу України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно із частинами першою та другою статті 1220 Цивільного кодексу України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Відповідно до статті 1223 Цивільного кодексу України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Згідно із статтею 1258 Цивільного кодексу України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Аналіз вказаних норм свідчить, що чинне спадкове законодавство засновується на принципі переваги волевиявлення спадкодавця (складення ним заповіту), а спадкоємці за законом спадкують тільки у випадках відсутності заповіту, визнання його недійсним, нерозподілення заповідачем усієї спадщини або неприйняття (відмови від прийняття) спадщини спадкоємцями, визначеними у заповіті. Нормами частини першої статті 1268 Цивільного кодексу України встановлено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ч. 1 ст.1269 Цивільного кодексу України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Частиною першою статті 1270 Цивільного кодексу України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Разом з тим, відповідно до статті 64 Конституції України, статей 12-1 і 20 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», статей 7 і 34 Закону України «Про нотаріат»,Указу Президента України від 24 лютого 2022 р. № 64«Про введення воєнного стану в Україні» 28 лютого 2022 року Кабінетом Міністрів України була прийнята Постанова № 164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану». Так, п. 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану»(в редакції від 06.03.2022) передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану. Відповідно до змін внесених 28.04.2022 року до постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття продовжено зупиненим на час дії воєнного стану. 29.06.2022 внесено нові зміни постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 року №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», згідно з якими з 29.06.2022 року діють нові зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану. Так, п. 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану»(в редакції від 29.06.2022) передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці. Пункт 3 вказаної постанови було виключено на підставі Постанови КМУ №469 від 09.05.2023. Разом з тим, на час відкриття діяли положення законодавства щодо 6-місячного строку для прийняття спадщини (ст.. 1270 ЦК України). Крім того, позивачі також могли розраховувати на те, що строк для прийняття спадщини зупинено на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці. Проте, з матеріалів справи слідує, що позивачі [PERSON] та [PERSON] своїм правом на прийняття спадщини не скористалася навіть з урахуванням п. 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», спадщину у встановлений законодавством строк не прийняли. Статтею 1272 Цивільного кодексу України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Разом з тим, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд має досліджувати поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У постановах від 11 липня 2018 року у справі № 381/4482/16-ц (провадження № 61-12844св18) та від 11 листопада 2020 року у справі № 750/262/20 (провадження № 61-14038св20) Верховний Суд зробив висновки про те, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Водночас, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то немає правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Вирішуючи спори про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, суди мають враховувати, що прийняття спадщини є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини потрібними є волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій. Підставою для визначення судом додаткового строку для подання заяви є виключно наявність поважних причин, тобто таких, які безумовно унеможливлювали вчинення особою дій по прийняттю спадщини. Такі причини та обставини мають існувати об`єктивно, тобто незалежно від особистих уявлень спадкоємця чи сприйняття ним певних фактів. Встановлений законом строк є цілком розумним та достатнім для вчинення спадкоємцем юридично значимих дій щодо прийняття спадщини, а тому причини, які об`єктивно унеможливлювали вчинення дій щодо прийняття спадщини, мають існувати протягом усього цього строку, або принаймні його істотної частини з такими наслідками, щоб протягом решти строку спадкоємець об`єктивно не мав змоги реалізувати своє право на прийняття спадщини. В постанові КЦС ВС від 9 лютого 2022 року у справі № 709/769/19, вказано, що чинне законодавство не позбавляє спадкоємця права направити заяву про прийняття спадщини за допомогою засобів поштового зв`язку, а також подати її через орган місцевого самоврядування. В цьому контексті важливий саме зміст заяви про прийняття спадщини, а не спосіб її подання. Наразі, незмінною позицією ВС є те, що підставою для визначення додаткового строку для прийняття спадщини мають бути саме об`єктивні та непереборні обставини. Тому кожна з обставин, яку позивач наводить як підставу для визначення додаткового строку для прийняття спадщини, потрібно перевіряти крізь призму об`єктивності та непереборності цієї обставини в конкретній ситуації. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна першорядно стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Звертаючись до суду з цим позовом, позивач, як на поважну причину пропуску строку на прийняття спадщини посилається на те, що в Україні 24 лютого 2022 року введено воєнний стан, місто Куп`янськ перебувало в 2022 році під окупацією військ РФ, Харківська область перебувало в районі активних бойових дій. Відповідно до Наказу Міністерства юстиції України від 11 березня 2022 року №1118/5 "Про затвердження Змін до деяких нормативно-правових актів у сфері нотаріату" -в умовах воєнного або надзвичайного стану спадкова справа заводиться за зверненням заявника будь-яким нотаріусом України, незалежно від місця відкриття спадщини; - в умовах воєнного або надзвичайного стану за відсутності доступу до Спадкового реєстру нотаріус заводить спадкову справу без використання цього реєстру та перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту протягом п`яти робочих днів з дня відновлення такого доступу. Суд критично відноситься до позиції представника позивача щодо поважності причини пропуску встановлено строку для прийняття спадщини, оскільки доводи сторони позивача не обґрунтовуються будь-якими об`єктивними фактичними обставинами та відповідними доказами. Позивачі не навели обставин об`єктивного та непереборного характеру, які були б пов`язані з обмеженнями, впровадженими у зв`язку з введенням воєнного стану, не довели наявності обставин, що становили реальні перешкоди подати у встановлений законом строк заяву про прийняття спадщини, значно утруднили або унеможливили своєчасне її подання. Отже, проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані докази в їх сукупності, оскільки позивачі пропустили строк прийняття спадщини та своєчасно не звернулися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, суд вважає, що відсутні правові підстави для задоволення позову. За таких обставин, позовні вимоги позивачів щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є необґрунтованими, не доведеними належними доказами, твердження позивачів спростовані обставинами, встановленими під час судового розгляду та зібраними доказами по справі, а тому задоволенню не підлягають.

Outcome: dismissed