Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-02 00:00:00

До суду надійшла позовна заява [PERSON] до Топорівської сільської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В обґрунтування позовної заяви представник позивача зазначає, що [PERSON] є спадкоємицею за заповітом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Згідно заповіту від 27.06.2008 року покійна [PERSON] , яка померла [INFO] , заповіла Позивачу земельну ділянку площею 0,33 га, кадастровий номер 7325080800030020080, яка розташована на території Бочковецької сільської ради, Дністровського району, Чернівецької області. Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 13.11.2023 року №74719425 спадкова справа після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] не заводилася. Звернутися вчасно після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, Позивач не мала можливості, оскільки не була проінформована про смерть останньої та не знала про наявність заповіту. Про смерть [PERSON] , яка померла [INFO] , та наявність заповіту, Позивачу стало відомо випадково, від її сусідів, наприкінці 2023 року. Саме тоді Позивач звернулася до нотаріуса з метою отримання інформації про реєстрацію спадкової справи після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Оскільки спадкова справа не заводилась, відповідно Позивача, як спадкоємця, ніхто не повідомляв про необхідність подати заяву про прийняття спадщини як спадкоємця за заповітом. Враховуючи вище викладене представник позивача просить суд визначити [PERSON] додатковий строк тривалістю шість місяців з моменту набрання судовим рішенням законної сили для подачі заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Ухвалою Хотинського районного суду Чернівецької області від 11.07.2024 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи у порядку загального позовного провадження. Ухвалою суду від 31.07.2024 року у справі витребувано докази. Представник позивача в судове засідання не з`явилася, подала до суду заяву в якій просить суд слухати справу у її відсутності та без участі позивача, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву в якій вказує, що слухати справу у його відсутності, позовні вимоги визнає. Відповідно до п 1ч. 2 ст. 49 ЦПК України відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. Так, судом встановлено, що 27.06.2008 року [PERSON] склала заповіт, яким заповіла [PERSON] , земельну ділянку в розмірі 0,33 га, державний акт на право власності серія ЧВ № 003949. Відповідно до державного акту на право власності на земельну ділянку серія ЧВ № 003949. [PERSON] , є власником земельної ділянки площею 0,33 га, яка розташована на території Бочковецької сільської ради, цільове призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва кадастровий номер 7325080800030020080. Як вбачається з довідки з спадкового реєстру в спадковому реєстрі відсутні спадкові справи після смерті [PERSON] . На ухвалу про витребування доказів до суду надійшов витяг з державного реєстру актів цивільного стану, [INFO] помер [PERSON] . У відповідності до ч.1 ст. 1223 ЦПК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Згідно з ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правила частини третьої 1272 ЦК України про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс 17. Пунктом 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснено, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання та заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з тою, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Згідно до ст. 63 ЗУ «Про нотаріат» повідомлення спадкоємців про відкриття спадщини, нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі. Отже, враховуючи вище викладене та те, що позивач не був обізнаний про наявність на його ім`я складеного заповіту та нотаріус чи орган місцевого самоврядування не повідомила його про наявність заповіту, крім того позивач (спадкоємець) не проживав разом з спадкодавцем, а тому не міг знати про складений на нього заповіт та у зв`язку із цим пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин. Суд приходить до висновку, що позовну заяву слід задовольнити в повному обсязі. Крім того відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, а тому з відповідача на користь позивача слід стягнути судовий збір у розмірі 1211,20 грн. На підставі викладеного та

Outcome: approved