Jurisdiction: civil
Date: 2024-08-13 00:00:00

Харківська міська\~рада звернулась\~в Орджонікідзевський\~районний суд\~м.\~Харкова з\~позовом до\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] \~про стягнення\~1\~170\~331\~грн.\~80\~коп.\~посилаючись на\~те,\~що згідно\~Інформаційної довідки\~з Державного\~реєстру речових\~прав на\~нерухоме \~майно та\~Реєстру прав\~власності на\~нерухоме майно\~від 02.08.2021\~№ 268664133\~право власності\~на об`єкти\~нерухомого майна\~по [ADDRESS] \~зареєстроване наступним\~чином:\~нежитлові приміщення\~2-го\~поверху №\~4,\~12,\~15,\~26,\~V,\~Va,\~Vб,\~Vв,\~Vг,\~Vд\~в літ.\~ «Д-2»\~ загальною\~ площею\~ 901\~ кв.\~ м\~ з\~ 15.01.2021\~ зареєстровані\~за [PERSON] \~на \~підставі \~договору \~купівлі-продажу\~від 12.03.2020\~№ 1123,\~висновку від\~16.12.2020\~№ 002113;\~ нежитлові\~приміщення підвалу\~№ 1,\~2,\~З,\~4,\~8,\~8а,\~8б,\~9,\~9а,\~9б,\~9в,\~9г,\~10,\~l\~0a,\~10б,\~l\~0\~в,\~10г,\~11,\~13,\~14,\~21,\~24,\~25,\~26,\~27,\~28,\~І,\~ІІ,\~ІІІ площею\~619,1кв\~м,\~нежитлові \~приміщення \~1-го\~поверху \~№ З,\~ 8,\~ 9,\~ 13,\~І,\~IV,\~VII,\~VIII\~ пл\~967,6\~кв.м.\~в літ."Д-2"\~загальною площею\~1586,7\~кв.м\~з 03.02.\~2021\~зареєстровані за\~ [PERSON] на\~підставі договору\~ дарування\~від 03.02.2021\~№ 449.\~З \~15.01.2021\~ по\~ 03.02.2021\~ право\~ власності\~ на\~ нежитлові\~ приміщення\~підвалу №\~1,\~2,\~З,\~4,\~8,\~8а,\~8б,\~9,\~9а,\~9б,\~9в,\~9г,\~10,\~10а,\~10б,\~10в,\~10г,\~11,\~13,14,\~21,\~24,\~ 25,\~ 26,\~ 27,\~ 28,\~ І,\~ІІ,\~ ІІІ\~ площею\~ 619,1\~ кв.\~м.,\~ нежитлові\~ приміщення\~ 1-го\~поверху №\~3,8,9,\~ 13,І,IV,VII,\~VIII\~площею 967,6\~кв.\~в літ.«Д-2»\~загальною площею\~1586,7кв.м.\~було зареєстровано\~за [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу від 12.03.2020 № 1123,\~висновку від - 16.12.2020 № 002113. \~ \~ \~ \~· 15.01.2021 на підставі висновку ТОВ «Експертна-геодезичне\~ бюро» від 16.12.2020 № 002113 у зв`язку з поділом, погашено право власності та закрито об`єкт нерухомого майна - нежитлова будівля - літ. «Д-2» загальною площею 2411,6 кв. м. по [ADDRESS] . З 12.03.2020 по \~15.01.2021 право власності на нежитлову будівлю літ. «Д-2» загальною площею 2411,6 кв. м. зареєстроване за [PERSON] згідно договору купівлі-продажу від 12.03.2020 № 1123. На підставі акту приймання-передачі земельної ділянки від 31.07.2020 № 299/20 припинено право оренди земельної ділянки, площею 0,2523 га (кадастровий номер \~ 6310138200:03:021 :0017)\~ по \~ [ADDRESS] для експлуатації та обслуговування торгівельного комплексу.\~Таким чином\~зазначена земельна\~ділянка перебуває у власності територіальної громади міста Харкова в особі Харківської міської ради У період з 07.08.2020 по 03.02.2021 [PERSON] \~використовував,\~ а\~ з\~ \~ 03.02.2021\~ \~ по теперішній \~ час \~ [PERSON] та [PERSON] використовують земельну ділянку з кадастровим номером 6310138200:03:021:0017 площею 0,2523 га по [ADDRESS] без документів, що посвідчують право власності або право користування \~ та \~ без \~ державної \~ реєстрації \~ цих \~ прав \~ у \~ відповідності до ст. ст. 125, 126 ЗК України.\~Кошти за\~користування земельною\~ділянкою не\~сплачують,\~а тому\~просив стягнути\~з відповідачів\~на користь\~позивача,\~а саме\~з [PERSON] безпідставно \~збережені кошти\~у розмірі\~орендної плати\~за \~використання земельної\~ділянки площею\~0,2523\~га по\~ [ADDRESS] \~за період\~з 01.09.2020\~ по 31.01.2021\~ та у період з 01.03.2021\~ по 31.07.2021 року\~у сумі\~797\~112,99 грн.\~та судовий\~збір у\~розмірі 11\~956,69\~грн.\~Стягнути з [PERSON] \~безпідставно збережені кошти у розмірі орендної плати за використання земельної ділянки площею 0,2523\~ га по [ADDRESS] \~ \~за період\~ з 01.03.2021 по 31.07.2021 у сумі 373 218,81 грн.\~та судові\~витрати в\~розмірі 5 598,28 грн. Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харклва від 07 вересня 2021 року відкрито загальне позовне провадження у справі. \~ \~ \~ \~Згідно розпорядження Голови Верховного Суду № 7/0/9-22 від 14.03.2022 на підставі ст. 147 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів» змінено територіальну підсудність судових справ Орджонікідзевського районного суду м. Харкова за Київським районним судом м. Полтави. Ухвалою Київського районного суду м. Полтави від 14 квітня 2023 року справу прийнято до провадження, призначено підготовче судове засідання. Ухвалою суду від 15 червня 2023 року відмовлено в задоволенні клопотання про передачу справу до Орджонікідзевського районного суду м. Харкова, закрито підготовче провадження, справу призначено до розгляду. У судовому засіданні представник позивача [PERSON] позовні вимоги підтримала пославшись на викладені обставини та просила позов задовольнити. Представник відповідачів [PERSON] , [PERSON] [PERSON] позовні вимоги не визнав та вважає , що позивачем невірно обраний спосіб захисту права, оскільки до відповідачів перейшло право оренди спірної земельної ділянки від попереднього власника. Акт обстеження земельної ділянки проведений у відсутність відповідачів. Розрахунок коштів виконаний не уповноваженими особами. На даний ділянці знаходяться і інші будівлі, частина ділянки під соціально-культурним об`єктом. Просив відмовити в задоволенні позову. \~ \~ \~ \~Суд, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши докази по справі, дійшов до наступного висновку. Судом установлено, що згідно Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно від 02.08.2021 № 268664133 право власності на об`єкти нерухомого майна по [ADDRESS] зареєстроване наступним чином: нежитлові приміщення\~2-го\~поверху № 4, 12, 15, 26, V, Va, Vб, Vв, Vг, Vд в літ. «Д-2» загальною площею 901 кв. м з 15.01.2021 року зареєстровані за [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу від 12.03.2020 № 1123, висновку від 16.12.2020 № 002113; нежитлові приміщення\~підвалу № 1, 2, З, 4, 8, 8а, 8б, 9, 9а, 9б, 9в, 9г, 10, l 0a, 10б, l 0 в, 10г, 11, 13, 14, 21, 24, 25, 26, 27, 28, І, ІІ, ІІІ площею 619,1кв м, нежитлові приміщення 1-го поверху № З, 8, 9, 13, І, IV, VII, VIII пл 967,6 кв.м. в літ."Д-2" загальною площею 1586,7 кв.м на підставі договору дарування від 03.02.2021 року № 449 зареєстровані за [PERSON] . З\~ 15.01.2021\~ по\~ 03.02.2021\~рр.\~право \~власності \~на \~нежитлові \~приміщення підвалу\~№ 1,\~2,\~З,\~4,\~8,\~8а,\~8б,\~9,\~9а,\~9б,\~9в,\~9г,\~10,\~10а,\~10б,\~10в,\~10г,\~11,\~13,14,\~21,\~24,\~ 25,\~ 26,\~ 27,\~ 28,\~ І,\~ІІ,\~ ІІІ\~ площею\~ 619,1\~ кв.\~м.,\~ нежитлові\~ приміщення\~1-го\~поверху №\~3,8,9,\~ 13,І,IV,VII,\~VIII\~площею 967,6\~кв.\~в літ.«Д-2»\~загальною площею\~1586,7кв.м.\~було зареєстровано\~за [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу від 12.03.2020 № 1123,\~висновку від - 16.12.2020 № 002113. 15.01.2021 року на підставі висновку ТОВ «Експертна-геодезичне\~ бюро» від 16.12.2020 № 002113 у зв`язку з поділом, погашено право власності та закрито об`єкт нерухомого майна - нежитлова будівля - літ. «Д-2» загальною площею 2411,6 кв. м. по [ADDRESS] . З 12.03.2020 по \~15.01.2021 право власності на нежитлову будівлю літ. «Д-2» загальною площею 2411,6 кв. м. зареєстроване за [PERSON] згідно договору купівлі-продажу від 12.03.2020 № 1123. У ході судового розгляду зазначені обставини не спростовані представником відповідачів. З 07.08.2020 року ТОВ «ИНФОРМ-СЕРВИС» на підставі акту приймання-передачі земельної ділянки від 31.07.2020\~№\~299/20 припинено право оренди земельної ділянки площею 0,2523 га (кадастровий номер 6310138200:03:021:0017) по [ADDRESS] для експлуатації та обслуговування торгівельного комплексу. Відповідно до витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку від 14.12.2020 № НВ-0006162632020 земельна ділянка з кадастровим номером 6310138200:03:021:0017 площею 0,2523 га по\~\~ [ADDRESS] має категорію земель: землі житлової та громадської забудови; цільове призначення: 03.07 - для будівництва і обслуговування будівель торгівлі; вид використання земельної ділянки - для експлуатації та обслуговування торгівельного комплексу. Датою державної реєстрації земельної ділянки є 17.06.2015. Таким чином установлено, що земельна ділянка, кадастровий номер 6310138200:03:021:0017, перебуває у власності територіальної громади міста Харкова в особі Харківської міської ради. Згідно витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, нормативна грошова оцінка зазначеної земельної ділянки складає 17\~554\~977 грн. 31.03.2021 року головним спеціалістом відділу інспекційної роботи Інспекції з контролю за використанням та охороною земель комунальної власності Департаменту територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради проведено обстеження земельної ділянки за адресою [ADDRESS] з кадастровим номером 6310138200:03:021:0017, за результатом якого складено акт та встановлено, що на земельній ділянці площею 0,2523 га по [ADDRESS] ( кадастровий номер 6310138200:03:021:0017) розташована нежитлова будівля літ «Д-2», право власності на яку по приміщенням зареєстроване за [PERSON] та [PERSON] . Вказана земельна ділянка використовується для експлуатації, обслуговування нежитлової будівлі. Суду не надано належних доказів, що відповідачі зареєстровані платниками земельного податку або платниками орендної плати за землю розташовану за адресою [ADDRESS] . Відповідно до наданих розрахунків відповідачами безпідставно збережено кошти у розмірі орендної плати за використання земельної ділянки площею 0,2523 по [ADDRESS] ( кадастровий номер 6310138200:03:021:0017), а саме відповідачем [PERSON] за період з 01 вересня 2020 року по 31 січня 2021 року та за період з 01 березня 2021 року по 31 липня 2021 року у розмірі 797\~112 грн. 99 коп.; відповідачем [PERSON] безпідставно збережені кошти у розмірі орендної плати за використання земельної ділянки площею 0,2523 по [ADDRESS] ( кадастровий номер 6310138200:03:021:0017 ) за період з 01 березня 2021 року по 31 липня 2021 року у розмірі 373 218 грн. 81 коп. Частиною 2 статті 152\~ЗК України визначено, що власник земельної ділянки може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, відшкодування завданих збитків. Відповідно до частин 1, 2 статті 1212\~ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення цьогоКодексузастосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Кондикційні зобов`язання виникають за наявності одночасно таких умов: набуття чи збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); набуття чи збереження майна відбулося за відсутності правової підстави або підстава, на якій майно набувалося, згодом відпала. Правові підстави користування земельною ділянкою комунальної власності за змістом глави 15\~ЗК України реалізуються через право постійного користування або право оренди. Частиною 1 статті 93 і статтею 125\~ЗК України передбачено, що право оренди земельної ділянки - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для провадження підприємницької та іншої діяльності. Право оренди земельної ділянки виникає з моменту державної реєстрації цього права. Землекористувачі також зобов`язані своєчасно сплачувати орендну плату (пункт "в" частини 1статті 96 ЗК України). Принцип платного використання землі також передбаченостаттею 206 ЗК\~України, за змістом якої використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка. Плата за землю справляється відповідно до закону. Водночас згідно зістаттями 122-\~124\~ЗК України міські ради передають земельні ділянки у власність або у користування із земель комунальної власності відповідних територіальних громад для всіх потреб. Надання земельних ділянок державної або комунальної власності у користування здійснюється на підставі рішень органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування. Передача в оренду земельних ділянок, що перебувають у державній або комунальній власності, здійснюється на підставі рішення відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування згідно з їх повноваженнями, визначеними статтею122 цього Кодексу, шляхом укладення договору оренди земельної ділянки чи договору купівлі-продажу права оренди земельної ділянки. Особи, які отримують земельну ділянку комунальної власності в користування за договором оренди (договором купівлі-продажу права оренди), зобов`язані сплачувати за неї орендну плату. Орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою згідно з договором оренди, як це передбачено частиною 1 статті 21 Закону України "Про оренду землі". Водночас ЗК України регламентує перехід прав на земельну ділянку, пов`язаний з переходом права на будинок, будівлю або споруду. Відповідно до частин 1, 2 статті 120\~цього Кодексу у разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду, що перебувають у власності, користуванні іншої особи, припиняється право власності, право користування земельною ділянкою, на якій розташовані ці об`єкти. До особи, яка набула право власності на жилий будинок, будівлю або споруду, розміщені на земельній ділянці, що перебуває у власності іншої особи, переходить право власності на земельну ділянку або її частину, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення. Якщо жилий будинок, будівля або споруда розміщені на земельній ділянці, що перебуває у користуванні, то в разі набуття права власності на ці об`єкти до набувача переходить право користування земельною ділянкою, на якій вони розміщені, на тих самих умовах і в тому ж обсязі, що були у попереднього землекористувача. Верховний Суд, розглядаючи спори у подібних правовідносинах, у своїх постановах неодноразово звертав увагу на те, що виникнення права власності на будинок, будівлю, споруду не є підставою для виникнення права оренди земельної ділянки, на якій вони розміщені та яка не була відведена в оренду попередньому власнику. Право оренди земельної ділянки виникає на підставі відповідного договору з моменту державної реєстрації цього права. Водночас Велика Палата Верховного Суду у постанові від 22.06.2021 у справі №200/606/18 зазначила, що принцип єдності юридичної долі земельної ділянки та розташованої на ній будівлі або споруди відомий ще за часів [PERSON] (лат.superficies solo cedit- збудоване приростає до землі). Цей принцип має фундаментальне значення та глибокий зміст, він продиктований як потребами обороту, так і загалом самою природою речей, невіддільністю об`єкта нерухомості від земельної ділянки, на якій він розташований. Нормальне господарське використання земельної ділянки без використання розташованих на ній об`єктів нерухомості неможливе, як і зворотна ситуація - будь-яке використання об`єктів нерухомості є одночасно і використанням земельної ділянки, на якій ці об`єкти розташовані. Отже, об`єкт нерухомості та земельна ділянка, на якій цей об`єкт розташований, за загальним правилом мають розглядатися як єдиний об`єкт права власності. Звідси власник нерухомого майна має право на користування земельною ділянкою, на якій воно розташоване. Ніхто інший, окрім власника об`єкта нерухомості, не може претендувати на земельну ділянку, оскільки вона зайнята об`єктом нерухомого майна. Аналогічну правову позицію викладено Верховним Судом у постанові від 15.12.2021 у справі № 924/856/20. Таким чином, положення глави 15, статей 120,125 ЗК України, статті 1212\~ЦК України дають підстави вважати, що до моменту оформлення власником об`єкта нерухомого майна права на земельну ділянку, на якій розташований цей об`єкт, ураховуючи принцип єдності юридичної долі земельної ділянки та розташованої на ній будівлі або споруди, особа яка придбала такий об`єкт стає фактичним користувачем тієї земельної ділянки, на якій такий об`єкт нерухомого майна розташований, а відносини з фактичного користування земельною ділянкою без оформлення прав на цю ділянку (без укладення договору оренди тощо) та недоотримання її власником доходів у виді орендної плати є за своїм змістом кондикційними. Подібний правовий висновок викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 23.05.2018 у справі №629/4628/16-ц, від 20.11.2018 у справі №922/3412/17, від 13.02.2019 у справі №320/5877/17, у постановах Верховного Суду від 14.01.2019 у справі №\~912/1188/17, від 21.01.2019 у справі №902/794/17, від04.02.2019 у справі №922/3409/17, від12.03.2019 усправі №916/2948/17, від09.04.2019 у справі № 922/652/18, від21.05.2019 у\~справі №924/552/18, а також у постановах Верховного Суду України від 30.11.2016 у справі №922/1008/15, від 07.12.2016 у справі № 922/1009/15, від12.04.2017 у справах №22/207/15 і №922/5468/14 та у постанові Верховного Суду від 17.03.2020 у справі №922/2413/19. Отже, фактичний користувач земельної ділянки, який без достатньої правової підстави за рахунок власника цієї ділянки зберіг (заощадив) у себе кошти, які мав заплатити за користування нею, зобов`язаний повернути такі кошти власникові земельної ділянки на підставі положень частини 1 статті1212 ЦК України. Такий самий правовий висновок викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 23.05.2018 у справі № 629/4628/16-ц та від20.09.2018 у справі №925/230/17. Підсумовуючи наведене, суд дійшов до висновку, що із дня набуття права власності на об`єкт нерухомого майна відповідачі, як власники цього майна стали фактичними користувачами земельної ділянки, тому із цього часу у них виникли обов`язик сплати за користування земельною ділянкою, на якій таке майно розташовано. При цьому до моменту оформлення власником об`єкта нерухомого майна права на земельну ділянку, на якій розташований цей об`єкт, такі кошти є безпідставно збереженими. Єдиною формою здійснення плати за користування спірною земельною ділянкою для відповідачів, як землекористувачів, могла бути орендна плата. Таким чином, розмір безпідставно збережених коштів за користування спірною земельною ділянкою має визначатися як розмір неодержаної орендної плати за землю. У пункті 289.1\~статті 289\~ПК України передбачено, що для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок. Згідно з пунктом 3 частини першої статті 13 Закону України «Про оцінку земель»\~нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться у разі визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності. Відповідно до частини першої статті 18\~Закону України\~«Про оцінку\~земель» нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до державних стандартів, норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності. Згідно з частиною другою статті 20\~Закону України\~«Про оцінку\~земель» дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель. Відповідно до частини третьої статті 23\~Закону України\~«Про оцінку\~земель» витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин. Отже, витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки є належним та допустимим доказом, який підтверджує дані про нормативну грошову оцінку земельної ділянки. Рішенням Харківської міської ради від 27.02.2008 року № 41/08 затверджено Положення про порядок визначення розмірів орендної плати при укладанні договорів оренди землі в м. Харкові. Виходячи із вищезазначеного , розмір безпідставно збережених коштів відповідачів розраховано Харківською міською радою як розмір орендної плати за земельну ділянку комунальної власності у вигляді орендної плати за землю, який нараховується та сплачується за регульованою ціною, встановленою органом місцевого самоврядування. Верховний Суд у постановах від 29 січня 2019 року у справі №922/536/18, від 13 жовтня 2021 року у справі 175/833/19 вказав, що з моменту виникнення права власності на нерухоме майно у власника виникає обов`язок оформити та зареєструвати речове право на відповідну земельну ділянку. Отже, саме власник нерухомого майна зобов`язаний ініціювати процес оформлення прав на земельну ділянку, невід`ємною складовою якого є розроблення землевпорядної документації та формування земельної ділянки як об`єкта цивільних прав. Таким чином, суд дійшов до висновку, що відповідачі використовували спірну земельну ділянку, кадастровий номер 6310138200:03:021:0017, для експлуатації та обслуговування нежитлової будівлі за адресою [ADDRESS] . Що стосується заперечень представника відповідачів щодо заявлених позовних вимог, то суд виходить з наступного. Однією з підстав для відмови в задоволенні позовних вимог, представник відповідачів вважає, що до відповідачів перейшло право орендарів попередніх власників зазначеного нерухомого майна по укладеному договору оренди, який діє до 01.07.2020 року з правом пролонгації. Пролонгація договору може бути автоматичною в разі, якщо це передбачено договором і жодна зі сторін не висловила бажання його розірвати. Оскільки в зазначеному договорі відбулась зміна сторони орендаря, то вважати , що попередній договір після зміни власника нерухомого майна продовжив свою дію підстав немає. До того ж суду не надано доказів, що відповідачі звертались до уповноваженого органу з приводу оформлення орендних правовідносин на земельну ділянку з кадастровим номером 6310138200:03:021:0017. Також відсутні посилання на належні докази щодо звернення відповідачів про оформлення права власності на дану земельну ділянку, як і права користування. Також є недоведеними посилання представника відповідачів щодо неможливості його довірителями користуватися частиною даної земельної ділянки, оскільки вона виділена під соціально-культурний об`єкт. Проте , як вбачається з досліджених у судовому засіданні доказів, відповідачі за весь час не звертались з цим питанням до Харківської міської ради, а дані обставини були озвучені лише в судовому засіданні під час вирішення питання щодо стягнення безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати. До того ж , у цій частині також суду не надано належних доказів що будівля, яка перебуває/ перебувала у власності відповідачів розташована на іншій земельній ділянці кадастровий номер якої не відповідає номеру 6310138200:03:021:0017, а також неможливістю відповідачів користуватися у повному обсязі даною земельною ділянкою, як і не наданий у зв`язку з цим контррозрахунок . Заперечення представника відповідача ,що акт обстеження земельної ділянки за адресою [ADDRESS] від 31.03.2021 року складений з порушенням вимог законодавства , а розрахунки суми безпідставно збережених коштів складені не уповноваженою особою взагалі ґрунтуються на припущеннях. Дані розрахунки проведені в межах повноважень та не спростовані стороною відповідачів. Однією з засад судочинства, регламентованих п. 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України, є змагальність сторін та свобода в наданні ними до суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Відповідно до положень статей 77, 78, 81 ЦПК України належними доказами є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень; докази подаються сторонами та іншими учасниками справи; доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. За змістом ч.3,4\~ст.12 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи, і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Відповідно до ст.89\~ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Таким чином, у судовому засіданні не знайшли підтвердження обставини на які посилався представник відповідачів як підстави для відмови в задоволенні позовних вимог. Тому позовні вимоги є повністю обґрунтованими та підлягають задоволенню. Відповідно до\~ст. 141 ЦПК України\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У зв`язку з задоволенням позовних вимог з відповідача [PERSON] підлягають стягненню понесені судові витрати зі сплати судового збору на користь Харківської міської ради в розмірі 11\~956 грн. 69 коп., а з відповідача [PERSON] 5\~598 грн. 28 коп.

Outcome: approved