Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-02 00:00:00

АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО «КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ГЛОБУС» (надалі за текстом також - позивач або Банк, або ПАТ «КБ «Глобус») звернувся до Голосіївського районного суду міста Києва з позовом до [PERSON] (надалі за текстом також - відповідач або позичальник), в якому просив суд, -стягнути із відповідача на свою користь заборгованість за кредитним Договором на відкриття поточного рахунку та обслуговування платіжної картки від 05.05.2016, зі змінами в розмірі 125 969,62 гривень, з яких: 88 081,95 гривня простроченої заборгованості за кредитом та 37 887,67 гривень простроченої заборгованості по процентам. Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача Вимоги позову обґрунтовані тим, що 05.05.2016 між позивачем та відповідачем укладено Договір на відкриття поточного рахунку та обслуговування платіжної картки шляхом подачі Заяви-Анкети на приєднання до вказаного Договору, яким встановлено ліміт овердрафту. Відповідно до умов Договору банком відкрито позичальнику картковий рахунок № [NUMBER] , що було в подальшому змінено на [NUMBER]-UAH, за програмою кредитування овердрафт «Запасочка» для фізичних осіб клієнтів ПАТ «КБ «ГЛОБУС» та встановлено ліміт дозволеного овердрафту. Оскільки відповідач не належним чином виконував взяті на себе зобов`язання, щодо повернення овердрафту та нарахованих проценті, позивач звернувся до суду з вимогами про стягнення з відповідача простроченої заборгованості за кредитом у розмірі 88 081,95 гривень та простроченої заборгованості по процентам у розмірі 37 887,67 гривень. Відповідач своїм правом на подання до суду відзиву на позов не скористався. Процесуальні дії у справі 02.08.2024 відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справи між суддями головуючим суддею у справі визначений суддя Голосіївського районного суду міста Києва Чекулаєв С.О. 08.08.2024 ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва відкрито провадження у справі, за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи. Заперечення щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження до суду не надходили. Клопотань від сторін про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін до суду не надходило. Відповідач належним чином повідомлявся про дату, час і місце розгляду справи. Рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення №06 002 8194 6398 було повернуте до суду оператором поштового зв`язку АТ «УКРПОШТА» з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». Відповідно до положення частини восьмої статті 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Фактичні обставини справи встановлені судом 05.05.2016 між АКЦІОНЕРНИМ ТОВАРИСТВОМ «КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ГЛОБУС» та [PERSON] укладено Договір на відкриття поточного рахунку та обслуговування платіжної картки шляхом подачі Заяви-Анкети на приєднання до Договору на відкриття поточного рахунку та обслуговування платіжної картки ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ГЛОБУС» (для фізичних осіб). Відповідно до умов Договору та поданою Заявою-Анкетою від 05.05.2016 №01/34 банком відкрито позичальнику картковий рахунок № [NUMBER] , який було в подальшому змінено на [NUMBER]-UAH, за програмою кредитування овердрафт «Запасочка» для фізичних осіб клієнтів ПАТ «КБ «ГЛОБУС» та встановлено ліміт дозволеного овердрафту на наступних умовах: сума ліміту овердрафту - 25 000,00 гривень; строк дії ліміту овердрафту - 12 місяців з 05.05.2016 по 04.05.2017; фіксована процентна ставка у разі непогашення кредитної заборгованості у пільговий період кредитування (річних) - 36,00%; процентна ставка в пільговий період кредитування (річних) - 0,000001% (а.с. 11). Відповідач також був ознайомлений із довідкою про розрахунок орієнтовної сукупної вартості споживчого кредиту та реальної процентної ставки (а.с.12). 03.05.2017 позичальником додатково подано Заяву-Анкету №01/139 про приєднання до Договору, відповідно до якої збільшено ліміт овердрафту та продовжено строк дії ліміту овердрафту, а саме: сума ліміту овердрафту 30 000,00 гривень; строк дії ліміту овердрафту - 24 місяці з 03.05.2017 по 02.05.2019; фіксована процентна ставка у разі непогашення кредитної заборгованості у пільговий період кредитування (річних) - 36,00%; процентна ставка в пільговий період кредитування (річних) - 0,000001% (а.с.13). Відповідач був ознайомлений із довідкою про розрахунок орієнтовної сукупної вартості споживчого кредиту та реальної процентної ставки (а.с.14). 21.12.2017 позичальником додатково подано Заяву-Анкету №01/252 про приєднання до Договору, відповідно до якої збільшено ліміт овердрафту та продовжено строк дії ліміту овердрафту, а саме: сума ліміту овердрафту 100 000,00 гривень; строк дії ліміту овердрафту - 13 місяці з 21.12.2017 по 31.12.2018; фіксована процентна ставка у разі непогашення кредитної заборгованості у пільговий період кредитування (річних) - 36,00%; процентна ставка в пільговий період кредитування (річних) - 0,000001% (а.с.15). Відповідач був ознайомлений із довідкою про розрахунок орієнтовної сукупної вартості споживчого кредиту та реальної процентної ставки (а.с.16). Згідно пункту 1.1.12. Договору на відкриття поточного рахунку та обслуговування платіжної картки ПАТ «КБ «Глобус» (для фізичних осіб), затвердженого рішенням Правління ПАТ «КБ ГЛОБУС» протокол №18 від 11.04.2016 (надалі за текстом також - Договір) визначено, що овердрафт - це кредит, який надається Банком Клієнту в разі перевищення суми операції Держателем ПК (платіжної картки) залишку коштів на Рахунку та в інших випадках, визначених цим Договором (Дозволений овердрафт та Недозволений овердрафт). Дозволений овердрафт - кредит, який надається Банком Клієнту в межах ліміту дозволеного овердрафту в разі перевищення суми операції Держателем ПК залишку коштів на Рахунку та в інших випадках, визначених цим Договором (п.1.1.5. Договору). Недозволений овердрафт - автоматичне надання Банком кредиту Клієнту а разі виникнення заборгованості за рахунком у зв`язку з перевищенням витратного ліміту та\\або Ліміту Дозволеного овердрафту та ліміт обов`язкового залишку за Рахунку, в тому числі у зв`язку з виникнення заборгованості за комісіями та іншими платежами, належними до сплати Банку(за наданими ним послуги), а також перенесення коштів на рахунок простроченої заборгованості у зв`язку з невчасною сплатою заборгованості за Дозволеним овердрафтом, процентів за Дозволеним овердрафтом та Недозволеним овердрафтом у відповідності до умов цього Договору, зокрема п. 3.4.8 та Тарифів Банку (п.1.1.10. Договору). Пунктом 1.1.18. Договору визначено термін Пільговий період кредитування - це період кредитування, що починається з дня виникнення заборгованості по Дозволеному овердрафту, та діє протягом 30 календарних днів з дати виникнення заборгованості по Дозволеному овердрафту. Відповідно до пункту 1.2.3. Договору проценти за користування овердрафтом нараховуються в розмірі та валюті рахунку за фактичний строк користування кредитними коштами, виходячи із щоденного підсумкового залишку заборгованості на рахунку в розмірі процентної ставки, зазначеної в заяві на приєднання та тарифах банку. Протягом пільгового періоду кредитування проценти за користування дозволеним овердрафтом нараховуються за ставкою в пільговий період кредитування зазначеній в заяві на приєднання. У разі непогашення заборгованості за дозволеним овердрафтом протягом пільгового періоду кредитування, нарахування процентів здійснюється за фіксованої процентною ставкою зазначеною в заяві на приєднання, починаючи з наступного дня після дати закінчення пільгового періоду кредитування (1.2.4. Договору). Пунктом 3.4.14. Договору визначено, що Позичальник (Клієнт) зобов`язується сплатити проценти за користування Дозволеним овердрафтом в строк до 10 числа місяця, наступного за місяцем їх нарахування або в день розірвання договору, у разі досягнення сторона домовленості про розірвання цього Договору на підставі заяви на розірвання Договору або у разі дострокового розірвання Договору відповідно до п. 3.1.6. Договору. Пункт 3.1.6. Договору встановлює, що у випадку невиконання або неповного виконання Клієнтом умов Договору (в т. ч. одноразового прострочення сплати процентів за користування Овердрафтом, суми комісії за надані Банком послуги), Банк має право заблокувати ПК (платіжну картку), а також у разі виникнення обставин вказаних в п. 3.1.14 даного Договору, заблокувати ліміт Дозволеного овердрафту та достроково розірвати даний Договір та стягнути повну суму заборгованості за Договором на момент його розірвання. Положення пункту 3.1.14. цього Договору регламентує, що Банк має право вимагати дострокового повного повернення заборгованості за Дозволеним овердрафтом, у випадку невиконання або неповного виконання Клієнтом зобов`язань за Договором. У разі припинення дії даного Договору (його розірвання) за ініціативою Клієнта або за ініціативою Банку, ПК анулюються, а заборгованість Клієнта має бути погашено в день припинення дії цього Договору (його розірвання) (пункт 5.4. Договору). Пунктом 3.4.15. Договору вказано, що відповідач зобов`язаний повернути заборгованість за Дозволеним овердрафтом в межах строку дії ліміту овердрафту, зазначеного в п. 2.5. Договору, а заборгованість за Недозволеним овердрафтом в день її виникнення. Згідно пункту 3.4.16. Клієнт зобов`язується за користування неповернутою в строк сумою Дозволеного овердрафту та/або непогашення в строк процентів за користування ним, сплачувати проценти та штрафи відповідно до умов цього Договору та Тарифів банку. У підпункті 5.1.1. Договору сторони домовилися, що у випадку зміни економічної ситуації, погіршення фінансового стану банківської системи чи з метою недопущення збитковості даної послуги банк вправі вносити зміни, доповнення до цього Договору, включаючи зміну тарифів та послуги, що надаються держателю ПК (платіжної картки). Такий правочин банку створює та/чи змінює відповідним чином права та обов`язки банку та/або клієнта (і відповідно держателів ПК) за цим Договором і набуває чинності з дати вказаної в ньому. Пропозиції банку щодо зміни умов Договору та/або тарифів доводяться до відома клієнта шляхом розміщення (оголошення) пропозиції щодо зміни умов Договору на дошках (дошці) об`яв головного офісу банку та його відділень та/або в мережі Інтернет на сайті Банку: www.globusbank.com.ua (п.п.5.1.2. Договору). У кожному разі зазначена Банком пропозиція має бути розміщена (оголошена) Банком на дошках (дошці) об`яв та/або на сайті Банку та набуває чинності з дати, вказаної в пропозиції, але не раніше, як за 30 календарних днів з моменту її надсилання клієнту чи розміщення (оголошення) в операційних залах Банку та/або на сайті Банку. У зв`язку з чим Клієнт зобов`язується щомісячно відвідувати Банк та відповідну сторінку сайту Банку з метою перевірки інформації стосовно змін до Договору. Невиконання Клієнтом вказаного вище обовязку не зупиняє набуття чинності змін до Договору та/або Тарифів з відповідними правовими наслідками (п.п. 5.1.3. Договору). Згідно підпункту 5.1.5.Договору у разі неотримання Банком письмової незгоди клієнта з пропозицією Банку (незалежно від причинив тому числі, поважних причин) в строк до 17-00 за Київським часом останнього дня, який передує даті набуття чинності відповідними змінами до Договору, зміни до Договору вважаються такими, що набувають чинності з вказаної в них дати та обов`язковими для виконання сторонами цього Договору. 21.02.2018 Рішенням Тарифного комітету Банку затверджено зміни до Тарифного плану «Запасочка», що затверджено Протокол №09 від 21.02.2018, в тому числі внесено зміни ставки процентів за користування овердрафтом в межах ліміту дозволеного овердрафту та збільшено їх розмір до 42% річних (а.с.24-25). 15.04.2019 Рішенням Тарифного комітету банку затверджено зміни до Тарифного плану «Запасочка», що затверджено Протокол №14 від 15.04.2019, в тому числі внесено зміни ставки процентів за користування овердрафтом в межах ліміту дозволеного овердрафту та збільшено їх розмір до 46,8% річних (а.с. 28-27). З матеріалів справи вбачається, що оскільки, відповідачем не здійснено своєчасне погашення (повернення) грошових коштів за овердрафтом після завершення пільгового періоду та не сплачено проценти за користування дозволеним овердрафтом, позивачем здійснено нарахування процентів у розмірі 36 %, 42,0% та 46,8% річних, на суму існуючої заборгованості за овердрафтом. 31.01.2024 позивач надіслав на адресу відповідача письмову вимогу №1-213 в якій вказав на виникнення у відповідача заборгованості по картковому рахунку № [NUMBER] , яка станом на 31.12.2023 становила 112 304,12 гривень з яких: прострочений борг у розмірі 88 081,95 гривень та прострочені проценти у розмірі 24 222,17 гривень (а.с. 20). Згідно детального розрахунку заборгованості по позичальнику [PERSON] за Договором на відкриття поточного рахунку та обслуговування платіжної картки ПАТ «КБ «Глобус» для фізичних осіб та Заяви-анкети 01/34 на приєднання до Договору від 05.05.2016 зі змінами за період з 01.04.2021 по 01.05.2024 (а.с. 33 - 38) заборгованість за вказаним Договором становить 112 191,18 гривень, яка складається з простроченої заборгованості по кредиту у розмірі 88 081,95 гривень та простроченої заборгованості по процентам у розмірі 24 109,23 гривень. Матеріали справи містять виписку за договором №2625/20137/376/UAH за період з 05.05.2016 по 01.04.2021 (а.с.39-69) з якої вбачається рух коштів по належному відповідачу рахунку [NUMBER] -UAH, зокрема, списання коштів з рахунку на придбання товарів та нарахування процентів. Доказів погашення (сплати) відповідачем вказаної вище заборгованості за кредитним договором матеріали справи не містять. Водночас суд звертає увагу, що будь-яких нарахувань згідно статті 625 ЦК України, а також неустойки (штрафу, пені) за прострочення виконання зобов`язання позивач не нараховує та не вимагає до сплати. Мотиви, з яких суд дійшов висновків та закон, яким керувався суд Частиною першою статті 11 ЦК України визначено, що цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини (п.1 ч.2 ст.11 ЦК України). Суд встановив, що 05.05.2016 між АКЦІОНЕРНИМ ТОВАРИСТВОМ «КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ГЛОБУС» та [PERSON] укладено Договір на відкриття поточного рахунку та обслуговування платіжної картки шляхом подачі Заяви-Анкети на приєднання до вказаного Договору, яким встановлено ліміт овердрафту. Сума ліміту овердрафту та строк дії ліміту змінювалися відповідно до Заяв-Анкет №01/139 від 03.05.2017 та № 01/252 від 21.12.2017. Із наявних в матеріалах справи Заяв-Анкет вбачається, що відповідач своїм підписом підтвердив, що акцептує Публічну пропозицію ПАТ «КБ «Глобус» на укладення цього Договору, яка розміщена на сайті банку www.globusbank.com.ua і беззастережно приєднується до умов цього Договору, який вважається укладеним з дня отримання банком заповненої та підписаної відповідачем Заяви-Анкети на приєднання до Договору на відкриття поточного рахунку та обслуговування платіжної картки ПАТ «КБ «Глобус» (для фізичних осіб). Також відповідач підтвердив, що ознайомлений та цілком згодний з умовами Договору ПАТ «КБ «Глобус», діючими картковими лімітами, Тарифами, умовами Програми кредитування, Правилами користування міжнародними платіжними картками та підтвердив, що всі умови Договору ПАТ «КБ «Глобус» йому зрозумілі та не потребують додаткового тлумачення, свій примірник цієї Заяви-Анкети, Довідку про розрахунок орієнтованої сукупної вартості споживчого кредиту та реальної процентної ставки та Лист повідомлення про умови кредитування та орієнтовну сукупну вартість кредиту в ПАТ КБ «Глобус» отримав в день укладення Договору (підписання заяви-анкети). До копій Заяв-Анкет позивач додав копію Договору на відкриття поточного рахунку та обслуговування платіжної картки ПАТ «КБ «Глобус» (для фізичних осіб), затвердженого рішенням Правління ПАТ «КБ ГЛОБУС» протокол №18 від 11.04.2016, Правила користування платіжними картками ПАТ «КБ «Глобус» (додаток №2 до Договору), Публічну пропозицію ПАТ «КБ ГЛОБУС» (додаток №3 до Договору), паспорт споживчого кредиту до кожної Заяви-Анкети та Тарифні плати із змінами процентної ставки. Відповідно до частин першої, другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України). Частиною другою статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). Згідно із частиною першою статті 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. За змістом статті 634 цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей 633, 634 ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений. За змістом статті 1056-1 ЦК України в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин розмір процентів та порядок їх сплати за договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів. Відповідно до частини першої статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Згідно зі статтею 1049 згаданого Кодексу позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Суд встановив, що у відповідача виникла прострочена заборгованість за овердрафтом та процентами, що підтверджується випискою по Договору та розрахунком заборгованості, які додаються. Суд також звертає увагу, що відповідач не надав доказів погашення заборгованості або спростування наданого позивачем розрахунку такої заборгованості. У постанові Верховного Суду від 06.05.2020 (справа № 372/223/17, провадження №61-10667св18) міститься правовий висновок, згідно з яким факт отримання кредиту може бути доведено не лише заявою про видачу готівки, а й сукупністю інших доказів, зокрема: кредитним договором, меморіальними ордерами на видачу коштів, виписками про рух коштів по рахунку, заявами на переказ готівки, тощо. Згідно з частинами першою-третьою статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність» (у редакції станом на день звернення позивача до суду) підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи, які фіксують факти здійснення господарських операцій. Первинні документи повинні бути складені під час здійснення господарської операції, а якщо це неможливо - безпосередньо після її закінчення. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи. Пунктом 63 Положення про організацію бухгалтерського обліку в банках України затвердженого Постанова Правління Національного банку України від 04.07.2018 № 75 виписка з клієнтського рахунку може слугувати первинним документом, що підтверджує факт списання/зарахування коштів з/на цього/цей рахунку/рахунок клієнта, якщо вона містить такі реквізити: 1) назву документа (форми); 2) дату складання; 3) найменування клієнта/банку, прізвище, власне ім`я та по батькові (за наявності) фізичної особи; 4) зміст та обсяг операції (підстави для її здійснення) та одиницю її виміру за кожною операцією, відображеній у виписці з рахунку клієнта; 5) особистий підпис або інші дані, що дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у складанні виписки з рахунку клієнта/печатку банку. Позивачем було додано до позовної заяви виписку за належним відповідачу рахунком: [NUMBER]-UAH, з якого вбачається рух коштів по рахунку. Вказані норми є підставою для висновку про те, що банківські виписки з рахунків відповідача є належними та допустимими доказами у справі, що підтверджують рух коштів по конкретному банківському рахунку, містять записи про операції, здійснені протягом операційного дня, та є підтвердженням виконаних за день операцій. Таких висновків дійшов Верховний Суд у постановах від 30.01.2018 у справі № 161/16891/15-ц, від 25.05.2021 у справі № 554/4300/16-ц. Аналогічних правових висновків дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у своїй постанові від 15.01.2025 у справі № 753/16762/15-ц (61-7242 св 24). Пунктом 3.4.15. Договору вказано, що відповідач зобов`язаний повернути заборгованість за Дозволеним овердрафтом в межах строку дії Ліміту дозволеного овердрафту, зазначеного в п.2.5. Договору, а заборгованість за недозволеним овердрафтом в день її виникнення. Відповідно до детального розрахунку заборгованості по позичальнику [PERSON] згідно Договору на відкриття поточного рахунку та обслуговування платіжної картки ПАТ «КБ «Глобус» для фізичних осіб та Заяви-Анкети 01/34 на приєднання до Договору від 05.05.2016 зі змінами за період з 01.04.2021 по 01.05.2024 (а.с. 33 - 38) заборгованість відповідача за вказаним Договором становить 112 191,18 гривень та складається з простроченої заборгованості по кредиту у розмірі 88 081,95 гривень та простроченої заборгованості по процентам у розмірі 24 109,23 гривень. Аналізуючи наданий розрахунок суд вбачає, що позивач при нарахуванні процентів за дозволеним овердрафтом за період з 01.04.2021 по 01.05.2024 використовував процентну ставку у розмірі 46,8 % річних, що узгоджується з положеннями підпунктів 5.1.1., 5.1.2, 5.1.3.Договору та Тарифним планом «Запасочка», затвердженим Рішенням Тарифного комітету банку згідно Протоколу №14 від 15.04.2019 (а.с. 28-27). Доказів надсилання до Банку письмової незгоди відповідача з пропозицією Банку щодо зміни процентної ставки відповідно до підпункту 5.1.5. Договору матеріали справи не містять. Водночас надана позивачем довідка про рух коштів по особовому рахунку [NUMBER] за період з 05.05.2016 по 01.05.2024 на загальну суму 13 778,44 грн стосується рахунку [NUMBER] , який не ідентифікований судом як такий, що належить відповідачу. Будь-яких пояснень та доказів, щодо належності [PERSON] рахунку [NUMBER] відповідач суду не надав. Суд зазначає, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях, водночас, відповідно до статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Таким чином, суд встановив, що відповідач, взяті на себе зобов`язання своєчасно та в порядку, передбаченому Договором належним чином не виконав та кредитні кошти, а також нараховані проценти не повернув, внаслідок чого утворилась заборгованість у загальному розмірі 112 191,18 гривень, яка складається з простроченої заборгованості по кредиту у розмірі 88 081,95 гривень та простроченої заборгованості по процентам у розмірі 24 109,23 гривень. Відповідно до частини третьої статті 12 та частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Статтею 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). З огляду на те, що позивач довів існування заборгованості у відповідача у загальному розмірі 112 191,18 гривень суд дійшов висновку про наявність підстав для часткового задоволення позову. Судові витрати Згідно з пункту 12 частини третьої статті 2 ЦПК України однією з основних засад (принципів) цивільного судочинства є відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення. Відповідно до частини першої статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Питання про розподіл судових витрат між сторонами суд вирішує відповідно до положень статті 141 ЦПК України. Згідно з частиною другою статті 141 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Відповідно до частини першої статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Понесені позивачем судові витрати документально підтверджено Випискою про зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України від 25.06.2024 у сумі 3 028,00 гривень. Враховуючи, що суд задовольнив позовні вимоги у меншому розмірі (112 191,18 гривень) ніж було заявлено у позові (125 969,62 гривень), що становить 89.06% від заявлених вимог, до стягнення з відповідача на користь позивача підлягає судовий збір у розмірі (89.06% від числа 3 028,00 гривень) - 2 696.74 гривень. Стосовно стягнення з відповідача понесених позивачем витрат на професійну правничу допомогу суд зазначає наступне. Згідно положень частин першої-четвертої статті 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення не співмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами (ч. 5 та 6 ст. 137 ЦПК України). Відповідно до частин першої та другої статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно з частиною третьою статті 141 ЦПК України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися. Частиною восьмою статті 141 ЦПК України визначено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. Суд приймає до уваги позицію викладену у додатковій Постанові Великої Палати Верховного Суду № 755/9215/15-ц (провадження 14-382цс19) від 19.02.2020 загалом, та зокрема щодо обов`язку доведення неспівмірності витрат, які покладаються на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами. Крім цього, щодо принципу змагальності, який знайшов свої втілення, зокрема, у положеннях частини п`ятої та частини шостої статті 137 ЦПК України, відповідно до яких саме на іншу сторону покладено обов`язок обґрунтування наявність підстав для зменшення розміру витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами, а також обов`язок доведення їх неспівмірності. Схожі висновки щодо підтвердження витрат, пов`язаних з оплатою професійної правничої допомоги, зроблені у постанові Великої Палати Верховного Суду № 826/1216/16 (провадження № 11-562ас18) від 27.06.2018, постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду № 753/15687/15-ц від 14.11.2018, № 753/15683/15 від 26.09.2018 та постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду № 910/3929/18 від 18.06.2019. Суд враховує, що відповідно до частин першої та третьої статті 134 ЦПК України разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи. Попередній розрахунок розміру судових витрат не обмежує сторону у доведенні іншої фактичної суми судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами за результатами розгляду справи. Як вбачається з матеріалів справи, витрати позивача на професійну правничу допомогу становлять 6 000,00 гривень, На підтвердження надання правничої допомоги у визначеному розмірі, до матеріалів справи позивачем долучено: - копію довіреності від 05.12.2022 видану позивачем адвокату Прохоренку Валерію Петровичу на представництво позивача у всіх судах України; - копію Договору № 010224 про надання професійної правничої (правової) допомоги від 01.02.2024 укладеного між позивачем та адвокатом Прохоренком Валерієм Петровичем; - копію свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю адвоката Прохоренка Валерія Петровича; -копію Акта №01/34 прийому-передачі послуг за Договором № 010224 про надання професійної правничої (правової) допомоги від 01.02.2024, згідно якого загальна вартість наданої адвокатом Прохоренком Валерієм Петровичем правової допомоги у справі за позовом АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ГЛОБУС» до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором становить 6 000,00 гривень; - платіжна інструкція кредитового переказу коштів №3817 від 18.07.2024 згідно якої АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО «КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ГЛОБУС» здійснило переказ грошових коштів на рахунок ФОП [PERSON] у розмірі 6 000,00 гривень із вказанням призначення платежу: «оплата за професійну правову допомогу зг. договору №010224 від 01.02.2024 (Колесник С.В,) згідно акту №01/34 від 17.07.2024 без ПДВ». Суд також бере до уваги те, що відповідач своїм правом на подачу письмових пояснень чи заперечень, а також на звернення з клопотанням про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката не скористався, хоча положеннями пункту 6 статті 137 ЦПК України обов`язок доведення неспівмірності відповідних витрат покладено саме на нього. Метою стягнення витрат на правничу допомогу є не тільки компенсація стороні, на користь якої ухвалене рішення, понесених збитків, але й спонукання сторони утримуватися від вчинення дій, що в подальшому спричиняють необхідність поновлення порушених прав та інтересів позивача. Водночас стягнення витрат на професійну правничу допомогу не може бути способом надмірного збагачення сторони, на користь якої такі витрати стягуються і не може становити для неї по суті додатковий спосіб отримання доходу (постанова Верховного Суду від 30.01.2023 № 910/7032/17). Так, Велика Палата Верховного Суду вказувала на те, що при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін (п. 21 додаткової Постанови Великої Палати Верховного Суду № 755/9215/15-ц (провадження № 14-382цс19) від 19.02.2020. Отже, при визначенні суми відшкодування, суд виходить з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. Враховуючи зазначене, результат розгляду справи в суді, оцінивши подані позивачем докази на підтвердження понесених судових витрат, предмет позову, складність справи, обсяг наданих адвокатом послуг та виконаних робіт, а також врахувавши поведінку сторони під час розгляду справи та відсутність клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, суд вважає що заявлений позивачем розмір витрат на правничу допомогу підлягає задоволенню у визначеному ним розмірі - у сумі 6 000,00 грн, що у даній справі відповідає критеріям розумності, співмірності, обґрунтованості та пропорційності до предмета спору.

Outcome: partial