Jurisdiction: civil
Date: 2024-08-19 00:00:00

До Дзержинського районного суду м. Харкова надійшла позовна заява [PERSON] до Борівської селищної військової адміністрації Ізюмського району Харківської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позовні вимоги [PERSON] обґрунтовує наступним чином. [INFO] помер [PERSON] - батько позивачки, спадщину отримала спадкоємець за заповітом - донька позивачки [PERSON] . Оскільки позивач на момент смерті батька знаходилася у Збройних силах України, то вона вважала, що все майно батько залишив її доньці. Однак пізніше виявилося, що донька не успадкувала земельну ділянку та грошові кошти, які знаходяться у КБ "Приватбанк". Після чого, як вказує позивач у позовній заяві, вона звернулася до нотаріуса, щоб отримати свідоцтво про право на спадщину, але отримала відмову у зв`язку із пропуском шестимісячного строку. Вказує, що не мала реальної можливості розібратися у змісті заповіту, бо виконувала обов`язок по захисту України. Ухвалою суду від 22 липня 2024 року відкрито провадження у справі. 14 серпня 2024 року від [PERSON] надійшла заява про розгляд справи за її відсутності, оскільки вона знаходиться на лікуванні як учасниця бойових дій. 15 серпня 2024 року від відповідача Борівської селищної військової адміністрації Ізюмського району Харківської області надійшла заява про розгляд справи за відсутності їх представника. У заяві відповідач також зазначає, що на його думку Борівська селищна військової адміністрація Ізюмського району Харківської області є неналежним відповідачем по справі. Учасники справи у судове засідання, призначене на 19 серпня 2024 року не з`явилися. Відповідно до ч. 3 ст. 211 Цивільного процесуального кодексу України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Оскільки усі учасники справи заявили клопотання про розгляд справи за їх відсутності, то судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Суд, повно та всебічно дослідивши матеріали справи, приходить до наступних висновків. Позов заявлено до Борівської селищної військової адміністрації Ізюмського району Харківської області, відповідно до тексту позовної заяви спадщину отримала донька позивача [PERSON] . До позовної заяви як докази додані: копія свідоцтва про народження [PERSON] ; копія свідоцтва про смерть [PERSON] ; копія витягу з наказу командира військової частини [NUMBER] (по стройовій частині); копія витягу із наказу начальника [INFO] (по стройовій частині). Інших доказів суду не надано, позивач у судове засідання не з`явилася, просила справу розглядати за її відсутності. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 10 листопада 2021 року у справі № 759/19779/18 (провадження № 61-4523св21) вказано, що у справах про визнання права власності у порядку спадкування належним відповідачем є спадкоємець (спадкоємці), який прийняв спадщину, а у випадку їх відсутності, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, належним відповідачем є відповідний орган місцевого самоврядування. Із тексту позовної заяви випливає, що спадщину отримала донька позивачки. Жодних доказів щодо складу спадщини, отриманої [PERSON] суду не надано. Окрім того, суду також не надано доказів щодо відсутності інших спадкоємців у [PERSON] . Належними доказами щодо вказаних фактів були б копії документів відповідної спадкової справи, зокрема, поданих заяв про прийняття спадщини, виданих свідоцтв про право на спадщину, довідок житлово-експлуатаційних організацій, сільських, селищних рад за місцем проживання спадкодавця. Також позивач у позовній заяві вказує що отримала відмову у нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину, але жодних доказів на підтвердження цього факту суду не надає. Відповідно ч. 2 ст. 13 Цивільного процесуального кодексу України збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Частиною 7 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Отже, суд позбавлений можливості витребувати спадкову справу за відсутності відповідного клопотання позивача, який до того ж подав заяву про розгляд справи за його відсутності. Оскільки позивач у позовній заяві стверджує, що спадкоємцем [PERSON] є [PERSON] , то саме вона мала б бути відповідачем за позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Водночас із матеріалів позовної заяви суд позбавлений можливості з`ясувати коло осіб, які прийняли спадщину після смерті [PERSON] , що має значення для визначення належних відповідачів у справі. Відповідно до статті 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Частиною 3 ст. 13 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Позивач не скористалася своїми процесуальними правами, зокрема, правом на заміну неналежного відповідача чи залучення співвідповідача. За таких обставин відсутні підстави для задоволення позовної вимоги [PERSON] до Борівської селищної військової адміністрації Ізюмського району Харківської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини внаслідок пред`явлення позову до неналежного відповідача, відповідно до тих даних, які є в матеріалах справи на момент розгляду вказаної позовної заяви. При цьому суд зазначає, що матеріали справи не містять жодних доказів, які б дозволяли суду остаточно визначитися із колом відповідачів у цій справі. На підставі вище викладеного,

Outcome: dismissed