Jurisdiction: civil
Date: 2024-08-28 00:00:00

Представник АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» адвокат Киричук Галина Миколаївна, яка діє на підставі довіреності, посвідченої 13 лютого 2024 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Коваль К. О. та зареєстрованої у реєстрі за № 93, звернулась до Нововодолазького районного суду Харківської області з позовом до [PERSON] , в якому просить стягнути з останньої заборгованість за кредитним договором № 200847297801 від 04 серпня 2017 року у розмірі 68948 гривень 03 копійки та судові витрати по справі. В обґрунтування позовних вимог представник позивача зазначила, що між АКЦІОНЕРНИМ ТОВАРИСТВОМ «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» та [PERSON] 04 серпня 2017 року був укладений кредитний договір № 2001847297801 та видано кредитну картку з кредитним лімітом у сумі 5000 гривень 00 копійок, який в подальшому було збільшено до 41900 гривень 00 копійок. Як вказала представник позивача, умовами Публічної пропозиції ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» на укладання договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб передбачено право змінювати клієнту кредитний ліміт. Згідно пункту 4.3.6.4 частини 4 Публічної пропозиції ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» на укладення Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб встановлено, що змінити (зменшити, збільшити) розмір наданого кредитного ліміту або закрити кредитний ліміт взагалі за умови інформування клієнта шляхом направлення SМS-повідомлення. У разі незгоди клієнт протягом 30 календарних днів повинен звернутися до банку з письмовою заявою. У випадку, якщо клієнт протягом вказаного строку не заявив про свою незгоду зі зміною розміру кредитного ліміту, договір вважається підтвердженим. У зв`язку із тим, що відповідач довготривалий строк не виконує свої кредитні зобов`язання належним чином, станом на 30 квітня 2024 року виникла заборгованість по кредитному договору № 200847297801\~від 04\~серпня 2017\~року у\~розмірі 68948 гривень 03 копійок, з яких: 41857 гривень 61 копійка заборгованість за кредитом, 27090 гривень 42 копійки заборгованість за процентами. Оскільки позичальником, [PERSON] , так і не були повернені кошти за кредитним договором, представник позивача змушений був звернутися до суду з позовом про стягнення зазначених коштів у судовому порядку. Відповідачем, [PERSON] , відзиву на позовну заяву АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» про стягнення заборгованості, у відповідності до приписів статті 178 Цивільного процесуального кодексу України, до суду надано не було. Ухвалою Нововодолазького районного суду Харківської області суду від 09 липня 2024 року прийнято до розгляду позовну заяву АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» до [PERSON] про стягнення заборгованості та відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Інших процесуальних дій (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) у цивільній справі за позовом АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» до [PERSON] про стягнення\~заборгованості,судом не вживалось. Уповноважений представникАКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» у судове засідання не з`явився, хоча про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлялися завчасно, відповідно до приписів статті 128 Цивільного процесуального кодексу України. Про причини своєї неявки суд не повідомили, проте у прохальній частині позовної заяви представник позивача просила суд розгляд справи провести за відсутності представника банку, зазначивши, що проти ухвалення заочного рішення у справі не заперечують. Відповідач, [PERSON] , у судове засідання також не з`явилась, хоча про дату, час і місце розгляду справи була сповіщена завчасно відповідно до приписів статті 128 Цивільного процесуального кодексу України. Скориставшись правом, передбаченим частиною 3 статті 211 Цивільного процесуального кодексу України, [PERSON] звернулась на адресу суду з письмовою заявою, що була зареєстрована за вхідним № 6453/24-вх від 29 серпня 2024 року, у якій вказала, що позовні вимоги АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» визнає в повному обсязі, розгляд справи просила провести за її відсутності. З цього приводу слід зазначити, що відповідно до пунктів 2 та 7 частини 2 статті 43 Цивільного процесуального кодексу України учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи та виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом. Положеннями частини 1 статті 223 Цивільного процесуального кодексу України\~визначено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Крім того, частина 3 статті 211 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що особи, які беруть участь у справі, мають право заявити клопотання про розгляд справи за їх відсутності. Про наявність такого клопотання у сторін свідчать їх відповідні заяви, долучені до матеріалів справи. За таких обставин, приймаючи до уваги те, що підстав для визнання явки учасників справи обов`язковою для надання особистих пояснень не має, суд вважає за можливе розглянути справу за їх відсутності, при цьому відповідно до частини 2 статті 247 Цивільного процесуального кодексу України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Вивчивши доводи позовної заяви, всебічно, повно та об`єктивно з`ясувавши всі обставини справи в межах заявлених вимог, перевіривши їх доказами, які були безпосередньо досліджені у судовому засіданні, проаналізувавши зміст норм матеріального права, які врегульовують спірні правовідносини, суд виходить з наступних підстав та мотивів. Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина 1\~статті 2 Цивільного процесуального кодексу України). Відповідно до положень часини 1 статті 4 Цивільного процесуального кодексу України кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. При цьому, розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках (частина 1 статті 13 Цивільного процесуального кодексу України). Приписами частини 1 статті 77 вказаного нормативно-правового документа передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Частина 2 статті 129 Конституції України визначає основні засади судочинства, однією з яких згідно з пунктом 3 вказаної частини є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Аналогічні приписи передбачені частиною 3 статті 12 та частиною 1 статті 81 Цивільного процесуального кодексу України, відповідно до яких кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього кодексу. Частиною 2 статті 77 та частиною 1 статті 82 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Так, у ході розгляду справи в межах заявлених вимог та зазначених і доведених обставин, судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини, що мають значення для вирішення справи за суттю. 04 серпня 2017 року між ПУБЛІЧНИМ АКЦІОНЕРНИМ ТОВАРИСТВОМ «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» та [PERSON] був укладений кредитний договір шляхом підписання заяви № 2001847297801 на приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб. За умовами вказаного договору відповідач просила відкрити на її ім`я поточний рахунок № [NUMBER] у гривні та надати кредитну картку миттєвого випуску із встановленням кредитного ліміту на споживчі потреби у розмірі 5000 гривень 00 копійок із строком кредитування 12 місяців з стандартною процентною ставкою 49 % річних. Підписанням цієї заяви [PERSON] беззастережно підтвердила, що приймає публічну пропозицію ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» (далі ПАТ «ПУМБ») на укладення договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб (ДКБО), яка розміщена на сайті ПАТ «ПУМБ»: pumb.ua, в повному обсязі, з урахуванням умов надання всіх послуг, як обраних безпосередньо при прийнятті ДКБО, так і послуг, що можуть бути надані йому в процесі обслуговування (з урахуванням всіх змін), і погоджується з тим, що може обирати будь-які передбачені ДКБО послуги, в тому числі через дистанційні канали обслуговування (за наявності технічної можливості Банку), а при обранні послуги з укладення договору страхування, підписанням зави підтверджує свою згоду на укладення договору страхування на зазначених нижче умовах. Підписанням цієї заяви відповідач надала, крім викладених в ДКБО, наступні твердження та запевнення, що: 1. ця заява має інноваційний характер і в результаті приєднання до ДКБО, дія договорів на відкриття та обслуговування карткових рахунків, договорів карткового рахунку, які раніше були укладені між нею та банком, припиняються на підставі\~статті 604 Цивільного кодексу України; 2. Ознайомлена з ДКБО, Тарифами банку та цілком згодна, всі умови ДКБО їй зрозумілі та не потребують додаткового тлумачення; 3. Отримала від банку повідомлення про володільця персональних даних, склад та зміст зібраних персональних даних, права суб`єкта персональних даних та іншу інформацію згідно Закону України «Про захист персональних даних»; 4. Ознайомлена та погоджується з умовами надання кредиту, його особливостями, перевагами та недоліками (в тому числі умовами надання кредитної лінії, овердрафту, споживчого кредиту, тощо), власним підписом на цій заяві підтвердила, що у повному обсязі доступно та своєчасно ознайомлена з інформацією про умови кредитування та орієнтовною сукупною вартістю кредиту з урахуванням процентної ставки ( в тому числі реальної) за ним, вартості всіх супутніх послуг; 5. Їй відомо, що укладання договору страхування зі страховиком не є обов`язковою умовою отримання кредиту в банку, таку послугу було обрано нею за власною ініціативою з числа послуг, що пропонуються банком, і відносини за договором страхування, після його укладення виникають виключно між страхувальником та страховиком. При цьому [PERSON] не заперечувався факт підписання заяви на приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб № 2001847297801 від 04 серпня 2017 року. До даної заяви позивачем додано публічну пропозицію ПАТ «ПУМБ» на укладення договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб в редакції, що діє з 10 червня 2017 року (в новій редакції), затверджену рішенням Правління ПАТ «ПУМБ» протокол № 653 від 30 травня 2017 року. За змістом підпункту 2.1.1 пункту 2.1 частини 2 розділу І Публічної пропозиції ПАТ «ПУМБ» договір визначає умови та порядок здійснення Банком комплексного банківського обслуговування клієнта, регулює відносини сторін при наданні клієнту послуг Банку з відкриття та обслуговування карткових рахунків, випуску карток, надання споживчого кредиту, овердрафту, кредитної лінії, використання системи інтернет-банкінг, сервісу «SMS-банкінг», послуги залучення коштів у вклад, надання у користування індивідуального банківського сейфу і персонального обслуговування. У підпункті 2.2.1 пункту 2.2 частини 2 розділу І Публічної пропозиції ПАТ «ПУМБ» визначено, що договір вважається укладеним, а умови публічної пропозиції акцептованими клієнтом з моменту оформлення заяви на приєднання до договору за умови подання клієнтом документів і відомостей, необхідних для з`ясування його особи, суті діяльності та фінансового стану, перелік яких визначається відповідно до вимог чинного законодавства України, якщо інший порядок не встановлений будь-якими іншими умовами договору. Дата набрання чинності договору визначається заявою на приєднання до договору, якщо інше не передбачено умовами Договору та/або Заявою на приєднання до Договору. Місцем укладання договору є місцезнаходження банку (відділення або іншого місця надання банком послуг), в якому клієнтом оформлюється заява на приєднання до договору (підпункт 2.2.2 пункту 2.2 частини 2 розділу І Публічної пропозиції ПАТ «ПУМБ»). Відповідно до підпункту 2.2.5 пункту 2.2 частини 2 розділу І Публічної пропозиції ПАТ «ПУМБ» підписанням заяви на приєднання до договору, клієнт беззастережно підтверджує, що на момент укладення договору клієнт ознайомився з повним текстом договору (в тому числі Тарифами), повністю зрозумів його зміст та погоджується зі всіма умовами договору. Підпунктом 2.4.1 пункту 2.4 частини 2 розділу І Публічної пропозиції ПАТ «ПУМБ» визначено, що договір діє протягом невизначеного строку і може бути розірваний за ініціативою банку або за ініціативою клієнта у випадках закриття всіх карткових рахунків та інших рахунків, відкритих за цим договором, та/ або відмови від усіх послуг банку. Враховуючи те, що відповідачем не оспорювався факт укладання з позивачем кредитного договору, суд виходить з того, [PERSON] отримала кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом у погодженому сторонами розмірі. Отже, між сторонами було укладено договір приєднання відповідно до частини 1\~статті 634 Цивільного кодексу України. Як встановлено судом та зокрема підтверджується довідкою про збільшення кредитного ліміту по договору, 04 серпня 2017 року на підставі заяви № 200847297801 на приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, [PERSON] отримала кредит у розмірі 5000 гривень 00 копійок у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. У подальшому кредитний ліміт було неодноразово збільшено, останній раз 26 травня 2023 року до 41900 гривень 00 копійок. Згідно з підпунктом 4.2.7 пункту 4.2 частини 4 розділу ІІ Публічної пропозиції ПАТ «ПУМБ» проценти за користування коштами кредитного ліміту і комісії сплачуються в розмірах, визначених Додатком № 3, Додатком № 4 до цього Договору з врахуванням умов обраного клієнтом кредитного продукту. Підпунктом 4.2.9 пункту 4.2 частини 4 розділу ІІ Публічної пропозиції ПАТ «ПУМБ» визначено, що проценти на суму основного боргу нараховуються в залежності від типу операції, проведеної клієнтом; проценти за день, що слідує за розрахунковим днем, нараховуються на залишок основного боргу станом на кінець розрахункового дня, в який виконується розрахунок обов`язкового платежу та включаються до складу обов`язкового платежу. База для розрахунку процентів за кредитом 365 днів у році (підпункту 4.2.10 пункту 4.2 частини 4 Розділу ІІ Публічної пропозиції ПАТ «ПУМБ»). Відповідно до підпункту 4.2.11 пункту 4.2 частини 4 розділу ІІ Публічної пропозиції ПАТ «ПУМБ» схема погашення заборгованості за кредитною карткою, яка передбачає обов`язкове щомісячне не пізніше настання платіжної дати погашення суми обов`язкового платежу, що розраховується шляхом додавання суми мінімального платежу, мінімального рівного платежу (за наявності), процентів за користування кредитними коштами і комісій за звітний період, а також інших платежів, передбачених умовами договору. Заборгованість за кредитною карткою погашається за рахунок коштів, що надійшли на картковий рахунок клієнта, в день їх зарахування на картковий рахунок. У підпунктах 5.1.4, 5.1.6, 5.1.7 пункту 5.1 частини 5 розділу ІІ Публічної пропозиції ПАТ «ПУМБ» визначено, що клієнт зобов`язаний своєчасно та повністю відшкодовувати банку сплачені ним кошти. Своєчасно та в повному обсязі оплачувати банку вартість послуг, які надані банком за договором та інші платежі, відповідно до умов договору та встановлених тарифів, сплачувати заборгованість по договору, проценти за користування кредитними коштами, оплачувати комісії та неустойку, а також виконувати зобов`язання з повернення кредиту, в тому числі простроченої заборгованості на умовах, в строки та в розмірі, що передбачені договором. В даному випадку користування [PERSON] кредитними коштами підтверджується випискою по особовому рахунку за період з 11 листопада 2018 року по 18 березня 2023 року, сформованою відділенням АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» № 5 у м Харкові. Отже судом встановлено, що позивач виконав усі взяті на себе зобов`язання, встановивши ліміт на кредит відповідачу. Проте, відповідачем [PERSON] були порушені зобов`язання, встановлені умовами кредитного договору, стосовно своєчасного повернення сум отриманого кредиту і процентів за користування кредитними коштами, що вбачається з розрахунку заборгованості за кредитним договором. Таким чином, умови кредитного договору щодо дати кінцевого розрахунку по погашенню кредиту та відсотків за користування кредитом відповідачем порушені. З наданого позивачем розрахунку заборгованості вбачається, що станом на 30 квітня 2024 року у [PERSON] виникла заборгованість по кредитному договору № 200847297801 від 04 серпня 2017 року у розмірі 68948 гривень 03 копійок, з яких: 41857 гривень 61 копійка заборгованість за кредитом; 27090 гривень 42 копійки заборгованість за відсотками. Вказаний розрахунок заборгованості відповідачем не заперечувався та у встановленому законом порядку не спростовано. 01 травня 2024 року АКЦІОНЕРНИМ ТОВАРИСТВОМ «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» на адресу [PERSON] надіслано письмову вимогу (повідомлення) про виконання зобов`язань перед банком за кредитним договором № 200847297801 від 04 серпня 2017 року, відповідно до якої банк вимагав боржника виконати зобов`язання перед АКЦІОНЕРНИМ ТОВАРИСТВОМ «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК», а саме погасити заборгованість у загальному розмірі 68\~948 гривень 03 копійки протягом тридцяти днів з моменту отримання цього письмової вимоги. Проте, вимога відповідачем виконана не була і заборгованість по кредитному договору не погашена. Вирішуючи даний спір суд виходить з положень Цивільного кодексу України, що регулюють спірні правовідносини. Так, відповідно до частини 1 статті 202 Цивільного кодексу України укладений між сторонами по справі кредитний договір, за своєю правовою природою, є правочином, тобто дією особи, спрямованою на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Згідно з частиною 1 статті 626 Цивільного кодексу України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Договір є однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язав (частина 2 статті 11 Цивільного кодексу України). Положеннями статті 1054 Цивільного кодексу України встановлено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа зобов`язується надати грошові кошти позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 Цивільного кодексу України). Стаття 204\~Цивільного кодексу\~України закріплює\~презумпцію правомірності\~правочину.\~Ця презумпція\~означає,\~що вчинений\~правочин вважається\~правомірним,\~тобто таким,\~що породжує,\~змінює або\~припиняє цивільні\~права і\~обов`язки,\~доки ця\~презумпція не\~буде спростована,\~зокрема,\~на підставі\~рішення суду,\~яке набрало\~законної сили. Таким чином,\~у разі\~не спростування\~презумпції правомірності\~договору всі\~права,\~набуті сторонами\~правочину за\~цим договором,\~повинні здійснюватися,\~а створені\~обов`язки підлягають\~виконанню. Із матеріалів справи вбачається, що з моменту укладання кредитного договору від 04 серпня 2017 року між ПУБЛІЧНИМ АКЦІОНЕРНИМ ТОВАРИСТВОМ «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК», який у подальшому змінив назву на АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК», та\~[PERSON] , ніхто зі сторін до цього часу не заявив про намір його припинити. У свою чергу, відповідач не надала суду доказів щодо звернення до банку з письмовою заявою про закриття карткового рахунку. Приписи частини 1 статті 1049 Цивільного кодексу України встановлюють обов`язок позичальника повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самі сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самі кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Згідно з частиною 2 статті 1050 Цивільного кодексу України якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами, то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилась, та сплатити проценти, належні йому відповідно до статті 1048 Цивільного кодексу України. Стаття 1056-1 Цивільного кодексу України закріплює, що розмір процентів та порядок їх сплати за договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів. При цьому, згідно вимог статтей 525, 526, 530 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог Цивільного кодексу України у встановлений строк. Відповідно до статті 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (частина 1 статті 612 Цивільного кодексу України). Правові наслідки порушення зобов`язання встановлені положеннями статті 611 Цивільного кодексу України. Так, згідно вищевказаної норми права, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди. Положеннями статті 614 Цивільного кодексу України регламентовано, що особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини, якщо інше не встановлено договором або законом. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання. Як вбачається з матеріалів справи, зобов`язання не виконані з вини відповідача. Боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання (стаття 625 Цивільного кодексу України). Отже, після підписання договору позики у сторін виникли взаємні права та обов`язки, зокрема, у позичальника виникло зобов`язання надати кредитні кошти відповідачу, а у відповідача виникло зобов`язання повернути суму отриманого кредиту та сплатити проценти. В силу статті 629 Цивільного кодексу України договір є обов`язковим для виконання сторонами. Цивільно-правова відповідальність це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов`язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов`язку нового додаткового. Таким чином, під час судового розгляду встановлено, що вимоги договору відповідачем належним чином не виконані, що є порушенням\~статтей 526 530 Цивільного кодексу України. Даних, що свідчать про погашення заборгованості та про причини несвоєчасного погашення заборгованості за вказаними вище договором у добровільному порядку відповідачем [PERSON] за час розгляду справи в суді не надано. Крім того, суду не надано беззаперечних, належних та допустимих доказів, які б свідчили про наявність підстав звільнення відповідача від відповідальності за порушення зобов`язання, відповідно до\~статті 617 Цивільного кодексу України. Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що між сторонами по справі виникли кредитні правовідносини, відповідно до яких відповідач отримавши кошти у кредит, своїх зобов`язань з їх повернення і сплати процентів за користування грошима належним чином не виконала. Також, суд бере до уваги заяву [PERSON] , яка визнала позовні вимоги у повному обсязі та не заперечувала факту укладання нею кредитного договору та наявність непогашеної нею заборгованості у розмірі 68943 гривні 03 копійки. З цього приводу суд зазначає, що згідно з частиною 1 статті 206 Цивільного процесуального кодексу України позивач може відмовитися від позову, а відповідач визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Зазначена процесуальна дія це диспозитивне право відповідача, передбачене нормами Цивільного процесуального кодексу України При цьому, суд зазначає, що визнання відповідачем позову не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. За таких обставин, оскільки заява відповідача не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд приймає заяву відповідача про визнання позову. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд (частина 4 статті 206 Цивільного процесуального кодексу України. Таким чином, вимоги позивача щодо стягнення з [PERSON] заборгованості за кредитним договором у розмірі 68943 гривні 03 копійки підлягають задоволенню, оскільки відповідно до статті 77 Цивільного процесуального кодексу України, підтверджені належними доказами. Ухвалюючи рішення про задоволення позовних вимог АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» суд відповідно до пункту 6 частини 1 статті 264 Цивільного процесуального кодексу України вважає за необхідне вирішити питання щодо розподілу між сторонами справи судових витрат. Судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом (частини 1 та 2 статті 133 Цивільного процесуального кодексу України). Відповідно до частини 1, підпункту 1 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою, ставка судового збору встановлюється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Разом із тим, частина 3 статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначає, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору. Як вбачається\~з матеріалів\~справи,\~позовна заява АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» до [PERSON] про стягнення заборгованості була подана до суду в електронному вигляді з використанням підсистеми «Електронний суд» Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи. Позивачем при подачі позовної заяви до суду було сплачено судовий збір на загальну суму 2422 гривні 40 копійок, що підтверджено платіжною інструкцією № 46 від 11 червня 2024 року. Частиною 1\~статті 141\~Цивільного процесуального\~кодексу України\~встановлено,\~що судовий\~збір покладається\~на сторони\~пропорційно розміру\~задоволених позовних\~вимог.\~Інші судові\~витрати,\~пов`язані з\~розглядом справи,\~покладаються у разі задоволення позову на відповідача (пункт 1 частини 2 статті 141 Цивільного процесуального кодексу України). З огляду на вищевикладене, враховуючи, що позовні вимоги АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» підлягають задоволенню в повному обсязі, суд приходить до висновку про необхідність стягнення з [PERSON] судових витрат по сплаті судового збору в сумі 2422 гривні 40 копійок. На підставі викладеного,

Outcome: approved