Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-03 00:00:00

І. Короткий зміст позовних вимог Позивач звернувся до суду з указаним позовом, у якому просить суд стягнути з [PERSON] на користь держави в особі Райгородоцької сільської ради Бердичівського району Житомирської області 29002,00 грн шкоди, завданої водним живим ресурсам; стягнути судові витрати. Позов обґрунтовано тим, що Бердичівською окружною прокуратурою встановлено, що протоколом про адміністративне правопорушення від 24.10.2023 № 4394 [PERSON] притягнуто до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 4 ст. 85 КУпАП. У подальшому, постановою Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 27.12.2023 останнього визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 340 грн, справа № 274/8273/23. Згідно вказаної постанови встановлено, що [PERSON] 24.10.2023 с 07 год 00 хв на р. Гнилоп`ять в с. Бистрик Бердичівського району ловив рибу забороненими знаряддями лову «сітками» в кількості 2 шт. Зловив рибу карася 16 екземплярів та коропа (сазана) 1 екземпляр, що спричинило збитків у сумі 29002,00 грн. Згідно з розрахунком матеріальної шкоди, на підставі постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів» від 21.11.2011 № 1209 (зі змінами, внесеними постановою Кабінету Міністрів України № 1039 від 06.10.2021), своїми діями [PERSON] заподіяв збитки рибному господарству у розмірі 29002,00 гривень. У той же час, питання про стягнення з порушників вищевказаних збитків дотепер не вирішено. За таких обставин, в даному випадку порушення інтересів держави полягає у недоотриманні місцевим бюджетом коштів, які він мав отримати на суму 29002,00 грн. Вказані обставини стали підставою звернення до суду з цим позовом. ІІ. Процедура та позиції сторін Ухвалою суду від 01.07.2024 відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням (викликом) сторін. Учасники провадження в судове засідання не з`явились, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Представник позивача подала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує. Відповідач подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги визнає, проти задоволення позову не заперечує. Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Згідно ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного пристрою не здійснювалося на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України. ІІІ. Національне законодавство, що підлягає застосуванню Частиною 3, 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. Велика Палата Верховного Суду в постанові від 26.05.2020 в справі № 912/2385/18 вказала, що прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим. Відповідно до п. 3 ч .2 ст. 11 ЦК України, завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі є підставою для виникнення цивільних прав та обов`язків. Згідно з п. 8 ч. 2 ст. 16 ЦК України способом захисту цивільних прав може бути відшкодування майнової шкоди. Відповідно до ч. 1 ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права має право на їх відшкодування. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно зі ст. 66 Конституції України, кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ними збитки. Згідно з ч. 1 ст. 5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» від 25.06.1991, державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси. Відповідно до ст. 27 Закону України «Про тваринний світ», у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюються на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України відповідно до цього та інших законів. Згідно з ч. 1 ст. 52-1 Закону України «Про тваринний світ», для добування об`єктів тваринного світу забороняються виготовлення, збут, застосування, зберігання отруйних принад, колючих, давлячих та капканоподібних знарядь лову, електроловильних систем (електровудок), електрогону, петель, самоловів, самострілів, вибухових речовин, пташиного клею та монониткових (волосінних) сіток (крім тих, що призначені для промислового лову), а також інших засобів, заборонених законом. Порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону (ч. 1 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ»). Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України (ч. 4 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ»). Згідно з ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Частиною 6 ст. 82 ЦПК України встановлено, що вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. ІV. Фактичні обставини справи, встановлені судом, докази на їх підтвердження, оцінка та мотиви суду Судом встановлено, що [PERSON] 24.10.2023 с 07 год 00 хв на р. Гнилоп`ять в с. Бистрик Бердичівського району, ловив рибу забороненими знаряддями лову «сітками» в кількості 2 шт. Зловив рибу: карася 16 екземплярів та коропа (сазана) 1 екземпляр. Збитки завдані державі на 29002,00 грн. Постановою Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 27.12.2023, справа № 274/8273/23, [PERSON] визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП та призначено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 340 (триста сорок) гривень без конфіскації незаконно добутих водних живих ресурсів. Знаряддя вчинення правопорушення «сітку рибацьку» в кількості 2 штук, L 250мм, H-1,2 мм, D-45мм, що знаходилася на зберіганні в Управлінні Державного агентства меліорації та рибного господарства у Житомирській області конфісковано. Незаконно добуті водні живі ресурси, які передані [PERSON] , залишено в останнього. Згідно із розрахунком збитків, проведеним у відповідності до постанови Кабінету Міністрів України від 29.09.2023 № 1042, до протоколу про адміністративне правопорушення № 4394 від 24.10.2023, розмір шкоди, нанесеної [PERSON] , становить 29002,00 грн. Відповідач позовні вимоги визнав у поданій заяві. За таких обставин, оскільки встановлено, що [PERSON] не було відшкодовано суму заподіяної шкоди, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог у повному обсязі. Окрім того, судом встановлено, що Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Житомирській області направило [PERSON] претензію від 08.02.2024 за № 2-16-17/190-24 про добровільне відшкодувати заподіяної шкоди в розмірі 29002,00 грн , при цьому позов не пред`являвся у зв`язку з недостатнім фінансуванням для сплати судового збору. Враховуючи те, що правопорушення вчинено на території Райгородоцької сільської ради Бердичівського району Житомирської області, платежі щодо відшкодування завданої навколишньому природному середовищу шкоди зараховуються на спеціальний рахунок сільської ради, а тому їх несвоєчасна сплата призводить до дефіциту місцевого бюджету. Невідшкодування [PERSON] шкоди, завданої рибним запасам є порушенням вимог цивільного законодавства України, що у свою чергу призводить до порушення інтересів держави, яке виявляється у недоотриманні коштів Райгородоцькою сільською радою Бердичівського району Житомирської області. Окружною прокуратурою до \~ \~ \~ \~Райгородоцької сільської ради Бердичівського району Житомирської області направлено лист щодо вжитих заходів для відшкодування завданих збитків, у тому числі шляхом пред`явлення до суду відповідної заяви. Однак, сільською радою заходи щодо стягнення вищевказаної суми не вживались, відповідну позовну заяву до суду не подано. Отже, оскільки Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Житомирській області та Райгородоцька сільська\~рада як суб`єкти владних повноважень, який виконують відповідних функцій у спірних правовідносинах і має право на подання до суду позовної заяви про відшкодування шкоди, не вжили відповідних заходів для захисту інтересів держави і не звернулися до суду в розумний строк, відтак прокурор має право на звернення до суду з цим позовом з метою захисту інтересів держави. V. Розподіл судових витрат На підставі ч. 2 ст. 141 ЦПК України суд стягує з відповідача на користь позивача документально підтверджені понесені ним судові витрати у вигляді судового збору, сплаченого у розмірі 3028,00 грн при поданні позовної заяви.

Outcome: approved