Jurisdiction: civil
Date: 2024-08-19 00:00:00

Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області (Черкаський рибоохоронний патруль) звернулося до суду із позовною заявою до [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водяних біоресурсів. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що повноваження Черкаського рибоохоронного патруля поширюються на Черкаську область, територію та акваторію водних об`єктів в межах районів діяльності, визначених Держрибагентством. Основним завданням Черкаського рибоохоронного патруля є реалізація повноважень Держрибагентства у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства, меліорації земель. Відповідно до\~статті 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів»\~посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та уповноважені подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.\~ Статтею 52-1 Закону України «Про тваринний світ»\~передбачено, що для добування об`єктів тваринного світу забороняються виготовлення, збут, застосування, зберігання отруйних принад, колючих, давлячих та капканоподібних знарядь лову, електроловильних систем (електровудок), електротону, петель, самоловів, самострілів, вибухових речовин, пташиного клею та монониткових (волосінних) сіток (крім тих, що призначені для промислового лову), а також інших засобів, заборонених законом. Відповідно до\~статті 63 Закону України «Про тваринний світ»\~порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону.\~ Постановою Лисянського районного суду Черкаської області від 12.02.2024 р, яка набрала законної сили 22.02.2024 по справі №700/1019/23, [PERSON] визнано винним у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 cт. 85\~КУпАП. Адміністративну справу відносно [PERSON] за ч.4 ст.85 КупАП закрито у зв`язку з закінченням строків накладення адміністративного стягнення. Дану постанову [PERSON] не оскаржував. Тож, вина [PERSON] є доведеною, проте питання відшкодування збитків, в сумі 43996 грн. 00 коп., нанесених рибному господарству України при винесенні постанови не вирішено. Доказами заподіяння шкоди, що доводить факт заподіяння збитків з вини відповідача є протокол № 012330 від 10.10.2023 та постанова Лисянського районного суду Черкаської області від 12.02.2024 №700/1019/23. Згідно до ч.1\~ст.1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Таким чином, просить суд стягнути з [PERSON] грошове стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього середовища в сумі 43996 грн. 00 коп. до спеціального фонду охорони навколишнього природного середовища\~Бужанської сільської територіальної громади. А також стягнути з [PERSON] на користь Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства в Черкаській області (Черкаський рибоохоронний патруль) сплачений судовий збір в сумі\~3028, 00 грн. Ухвалою суду від 25.07.2024 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та постановлено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Позивач представник Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області (Черкаський рибоохоронний патруль) у судове засідання не з`явився та не повідомив про причини неявки. Був повідомлений про дату, час та місце розгляду справи у встановленому законом порядку. Відповідач у судове засідання не з`явився та не повідомив про причини неявки, хоча повідомлявся про дату, час та місце розгляду справи у встановленому законом порядку. Суд, вивчивши матеріали справи, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, об`єктивно оцінивши докази, приходить до наступних висновків. Пунктом 1 Положення про Державне агентство меліорації та рибного господарства України, затвердженого\~постановою Кабінету Міністрів України №895 від 30.09.2015, передбачено, що Державне агентство меліорації та рибного господарства України (Держрибагентство) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства і який реалізує державну політику у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства, меліорації земель та експлуатації державних водогосподарських об`єктів комплексного призначення, міжгосподарських зрошувальних і осушувальних систем. Згідно з Положенням про Управління Державного агентства з розвитку меліорації та рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області, затвердженого наказом Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм від 15.02.2024 №77, Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області (Черкаський рибоохоронний патруль) є територіальним органом Державного агентства Україги з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм (Держрибагентство), діє у складі Держрибагентства як відокремлений структурний підрозділ і йому підпорядковується. Повноваження Черкаського рибоохоронного патруля поширюються на Черкаську область, територію та акваторію водних об`єктів в межах районів діяльності, визначених Держрибагентством. Основним завданням Черкаського рибоохоронного патруля є реалізація повноважень Держрибагентства у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства, меліорації земель. Преамбулою до\~Закону України «Про тваринний світ»\~встановлено, що тваринний світ є одним з компонентів навколишнього природного середовища, національним багатством України, джерелом духовного та естетичного збагачення і виховання людей, об`єктом наукових досліджень, а також важливою базою для одержання промислової і лікарської сировини, харчових продуктів та інших матеріальних цінностей. Відповідно до\~ст. 5 Закону України «Про тваринний світ», об`єкти тваринного світу, які перебувають у стані природної волі і знаходяться в межах території України, її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони, є об`єктами права власності Українського народу. Об`єкти тваринного світу в Україні знаходяться під охороною держави незалежно від права власності на них. Судом встановлено, що 11.04.2023 близько 16.25 год. на березі р.Гнилий Тікич по вул.Центральна с. Бужанка Звенигородського району, було виявлено незаконний вилов риби на заборонені знаряддя лову, а саме: «Екран» 5 шт. та одна сітка із полімерного матеріалу, які належать [PERSON] при цьому виловив свіжу рибу: плітка 24 шт., лящ 2 шт., окунь 1 шт. Своїми діями [PERSON] порушив п.п.1 п.1 розділу IV Правил любительського та спортивного рибальства та скоїв адміністративне правопорушення передбачене ч.4 ст.85 КУпАП. Збитки завдані рибному господарству становлять 43996 грн. Даний протокол [PERSON] не оскаржував. З пояснень доданих до матеріалів справи, вбачається, що [PERSON] свою вину визнав та підтвердив обставини викладені у протоколі. Постановою Лисянського районного суду Черкаської області від 12.02.2024 р., яка набрала законної сили 22.02.2024 по справі №700/1019/23, [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 cт. 85\~КУпАП. Адміністративну справу відносно [PERSON] за ч.4 ст.85 КупАП закрито у зв`язку з закінченням строків накладення адміністративного стягнення. Дану постанову [PERSON] не оскаржував. Згідно з розрахунку збитків до протоколу № 0123305 від 06.10.2024 р., [PERSON] наніс збитків рибному господарству України на загальну суму 43996 грн. Згідно з ч. 5\~ст. 82 ЦПК України, обставини, встановлені стосовно певної особи рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, проте можуть бути у загальному порядку спростовані особою, яка не брала участі у справі, в якій такі обставини були встановлені. Згідно з ч. 6\~ст. 82 ЦПК України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Відповідно до\~ст. 27 Закону України «Про тваринний світ», у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюються на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України відповідно до цього та інших законів. Згідно з п. 9 «Порядку здійснення любительського і спортивного рибальства», затвердженого\~постановою КМУ від 18.07.1998 № 1126, вимоги\~\~щодо\~\~здійснення любительського і спортивного рибальства та застосування знарядь і способів лову (добування), норми, заборонені місця і його строки встановлюються правилами любительського і спортивного рибальства за басейно-територіальним принципом (далі - правила рибальства), які затверджуються Мінагрополітики за поданням Держрибагентства, за погодженням з Міндовкіллям. Відповідно до п. 3.15 «Правил любительського і спортивного рибальства», затверджених\~наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15.02.1999\~(чинних на момент спірних правовідносин), забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму з колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм. Згідно приписів\~ст. 66 Конституції України, кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Відповідно до ч. 4\~ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України. Як передбачено у частинах четвертій і п`ятій\~статті 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Згідно з ч. 1\~ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до\~ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. Відповідно до абз. 12 ч. 1\~ст. 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають такі повноваження визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками. Згідно з ч. 1\~ст. 40 КУпАП, якщо у результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то адміністративна комісія, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди, якщо її сума не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а суддя районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду - незалежно від розміру шкоди, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті. Відповідно до п. 6.1. та п. 6.3 «Правил любительського і спортивного рибальства», затверджених\~наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15.02.1999\~(чинних на момент спірних правовідносин), особи, винні в порушенні Правил, несуть відповідальність у встановленому законодавством порядку. Застосування заходів адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних осіб від відшкодування в повному обсязі збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення цих Правил рибальства. Згідно з\~ст. 37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», водні біоресурси, що знаходяться у водних об`єктах (їх частинах), територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених\~Конституцією України\~та законами України. З наведеного вбачається, що природні ресурси (в тому числі водні біоресурси), які відповідно до\~Конституції України\~та інших законодавчих актів є матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування, права власника (володіння, користування, розпоряджання) щодо яких, від імені Українського народу, здійснюють органи місцевого самоврядування, як юридичні особи, є майном певної територіальної громади (в даному випадку Бобрицької територіальної громади Черкаського району Черкаської області). Зазначені природні ресурси є власністю Українського народу. На підставі\~статті 10 Закону України «Про тваринний світ», громадяни відповідно до закону зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Статтею 324 ЦК України\~передбачено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, встановлених\~Конституцією України. Таким чином, шкода, завдана внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, повинна бути відшкодована відповідній місцевій раді за місцем завдання шкоди, а саме Бужанській територіальній громаді Звенигородського району Черкаської області. Тобто, стягнення шкоди, завданої забороненим виловом риби, на користь територіальної громади, де знаходиться відповідний об`єкт водного фонду та на територію якого поширюються повноваження відповідного рибоохоронного патруля, не суперечить вимогам чинного законодавства. Крім того, слід зазначити, що Верховний Суд у своїй постанові від 10.01.2019 у справі № 541/307/17 також визнав законною можливість стягнення спричиненої незаконним виловом риби шкоди на користь місцевої ради за відповідним позовом Державної екологічної інспекції. Враховуючи викладене суд, дійшов до висновку, що незважаючи на те, що спіймана риба у відповідача була вилучена, але при цьому ним було порушено правила любительського і спортивного рибальства і такі дії відповідача щодо незаконного добування цінних видів водних біоресурсів, перебувають у причинному зв`язку із заподіянням шкоди. Управліням державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області (Черкаський рибоохоронний патруль) на адресу [PERSON] був направлений лист-вимога від 04.03.2024 № 1-5-17/312-24 з пропозицією в п`ятиденний термін з дня отримання листа відшкодувати збитки завдані рибному господарству, внаслідок порушення рибальства на суму 43996 грн. У добровільному порядку шкоду відповідачем не відшкодовано. На підставі викладеного, суд приходить до висновку про те, що відповідач незалежно від притягнення його до адміністративної відповідальності зобов`язаний відшкодувати заподіяну навколишньому середовищу шкоду, а тому з відповідача підлягає стягненню заподіяна шкода у розмірі 43996,00 грн. Відповідно до ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Крім того, у відповідності до вищевказаних вимог ст.141 ЦПК України, з відповідача необхідно стягнути на користь позивача судовий збір за подання до суду позовної заяви в сумі 3028 грн. 20 коп. (платіжна інструкція №964 від 10.07.2024 року).

Outcome: approved