Jurisdiction: civil
Date: 2024-08-19 00:00:00

І. Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача 14.06.2024 року до Заліщицького районного суду Тернопільської області надійшла позовна заява [PERSON] ,\~який діє\~в інтересах [PERSON] ,\~до Заліщицької\~міської ради\~Чортківського району\~Тернопільської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, яка згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями 14.06.2024 року розподілена судді Шевчук В.М. У позовній заяві представник позивачки [PERSON] [PERSON] посилається на те, що [INFO] померла мати позивачки [PERSON] , після смерті якої відкрилася спадщина на належне їй майно, а саме: земельну ділянку та житловий будинок з господарськими будівлями та надвірними спорудами, що за адресою: [ADDRESS] . Правом на прийняття спадщини після смерті матері позивачка вчасно скористатися не змогла, оскільки перебувала за кордоном та, враховуючи спалах коронавірусної інфекції SARC-CoV-2, не мала можливості повернутись в Україну. Листом приватного нотаріуса Чортківського районного нотаріального округу Тернопільської області С.О. Ткачук №153/01-16 від 07.06.2024 року позивачка [PERSON] отримала відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для подання такої заяви із роз`ясненням права звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Враховуючи, що позивачка на час відкриття спадщини 24.04.2020 року перебувала за межами території України, що є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, позивачка просить захистити належне їй спадкове право шляхом встановлення чотиримісячного строку для прийняття спадщини. ІІ. Заяви (клопотання) учасників справи Позивачка [PERSON] та її представник [PERSON] у підготовче судове засідання не з`явилися, однак від представника позивачки [PERSON] надійшла заява про розгляд справи за їхньої відсутності, позовні вимоги підтримують повністю. Представник відповідача Заліщицької міської ради Чортківського\~ району Тернопільської\~області у підготовче судове засідання не з`явився, однак від міського голови до суду надійшла заява, якою просив розглядати справу за його відсутності та позовну заяву задоволити у повному обсязі. ІІІ. Інші процесуальні дії у справі Ухвалою суду від 17.06.2024 року суддя Шевчук В.М. відкрила провадження у цивільній справі та визначила проводити розгляд справи у порядку загального позовного провадження. Судом на підставі ч.2 ст.247 ЦПК України у зв`язку з неявкою у судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. ІV. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини Дослідивши матеріали\~\~цивільної справи,\~суд вважає,\~що\~позовна заява\~ [PERSON] ,\~який діє\~в інтересах [PERSON] до Заліщицької міської ради Чортківського району Тернопільської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Згідно даних паспорта громадянина України № [NUMBER] від 26.02.1997 року, орган що видав №6115, [PERSON] народилася [INFO] та зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . Згідно зі свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 08.08.1972 року батьками [PERSON] , [INFO] , є [PERSON] та [PERSON] . Відповідно до свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] від 24.08.1989 року [PERSON] та [PERSON] зареєстрували шлюб 24.08.1989 року у Касперівській сільській раді Заліщицького району Тернопільської області, про що 24.08.1989 року зроблено актовий запис №8. Після реєстрації шлюбу [PERSON] присвоєно прізвище [PERSON] . Відповідно до свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 27.04.2020 року, виданого виконкомом Касперівської сільської ради Заліщицького району Тернопільської області, [PERSON] померла [INFO] у с.Касперівці Заліщицького району Тернопільської області, про що 27.04.2020 року зроблено актовий запис №12. У судовому засіданні встановлено, що спадкове майно після смерті [PERSON] складається з земельної ділянки та житлового будинку з господарськими будівлями та надвірними спорудами, що за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до довідки №202/19-15/14 від 09.05.2024 року, виданої Заліщицькою міською радою Чортківського району Тернопільської області, [PERSON] на момент смерті проживала та була зареєстрована одна за адресою: [ADDRESS] . На час смерті [PERSON] в зареєстрованому шлюбі не перебувала. Спадкоємицею першої черги за законом є дочка [PERSON] . Арешт і заборона на земельні ділянки та житловий будинок з господарськими будівлями та надвірними спорудами [ADDRESS] , що належали спадкодавиці та роташовані на території Касперівської сільської ради, відсутні, земельні ділянки збережені повністю і можуть успадковуватися. Державний акт на земельну ділянку для будівництва та обслуговування житлового будинку з господарськими будівлями та надвірними спорудами [ADDRESS] не видавався. Згідно даних паспорта громадянина України для виїзду за кордон № [NUMBER] від 21.12.2018 року, орган що видав №6115, встановлено, що [PERSON] 16.10.2019 року покинула територію України через КПП Захонь Угорщина. Листом приватного нотаріуса Чортківського районного нотаріального округу №153/01-16 від 07.06.2024 року [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини та рекомендовано звернутися до суду з метою встановлення додаткового строку, необхідного для прийняття спадщини. Відтак визначення додаткового строку для прийняття спадщини в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, оскільки існують перешкоди для оформлення права власності у нотаріальному порядку, а саме: пропущений встановлений ст.1270 ЦК України шестимісячний строк для прийняття спадщини. V. Оцінка суду Згідно зі ст.10 ЦПК України суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Вимогами ст.12 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Згідно ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до положень ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч.1 ст.1270 ЦК України). Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини визначені ч.1 ст.1272 ЦК України, зокрема регламентовано, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Згідно ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 26.06.2019 року №61-38298св18, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Відповідно до роз`яснень, наданих у постанові Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», зокрема п.24, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. Повторне визначення судом додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини одним і тим же спадкоємцем законодавством не передбачено. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини. Суд зазначає, що в залежності від конкретних обставин справи суди можуть визнавати ті чи інші причини пропуску строку як поважними, так і такими, що не перешкоджали особі звернутися із відповідною заявою в межах визначеного законом строку. Визначальним у такому випадку є саме критерій наявності об`єктивних, непереборних та істотних труднощів для спадкоємця. Оцінюючи викладені у позовній заяві позивачкою [PERSON] обставини та оцінку, яку їм надав суд, грунтуючись на своєму внутрішньому переконанні, суд враховує, що правовідносини, які склались з приводу спадкування у вказаній цивільній справі мали місце у період пандемії, а позивачка по справі мала істотні непереборні обставини, що перешкоджали їй своєчасно звернутись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, зокрема віддаленість перебування від місця відкриття спадщини та неможливість повернення в Україну через карантинні обмеження, встановлені Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 року №211 Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СOVID-19, спричиненої коронавірусом SARC-CoV-2, Постановою Кабінету Міністрів України від 20.05.2020 року № 392 Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 та Постановою Кабінету Міністрів України від 22.07.2020 року № 641 Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2. Таким чином відсутність позивачки в Україні на час смерті спадкодавиці є поважною причиною пропуску останньою строку для прийняття спадщини, про що також зазначив Пленум Верховного Суду України у постанові від 30.05.2008 року №7 Про судову практику у справах про спадкування. Відповідно до ст.17 Закону України "Про виконання рішень і застосування практики Європейського суду з прав людини" та ч.4 ст.10 ЦПК України суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, як джерело права. Відповідно до ч.3 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Згідно ч.4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Згідно матеріалів справи у ній відсутні дані, які б вказували, що визнання позову відповідачем Заліщицькою міською радою Чортківського району Тернопілської області суперечить вимогам закону. За встановлених обставин справи суд дійшов до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що спрямовані на реальний захист прав та інтересів спадкоємиці при оформленні її спадкових справ, а тому позовні вимоги підлягають до задоволення, оскільки пропуск строку для прийняття спадщини після смерті [INFO] [PERSON] було допущено [PERSON] у зв`язку з перебуванням за кордоном та враховуючи спалах коронавірусної інфекції SARC-CoV-2, вона не мала можливості повернутись в Україну, що у світлі обставин даної справи є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини та підставою для встановлення додаткового строку для її прийняття тривалістю 4 місяці, що, на думку суду, буде розумним та достатнім строком для вчинення [PERSON] переліку дій, визначених ст.1269 ЦК України. VI. Щодо розподілу судових витрат Згідно п.6 ч.1 ст.264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, у тому числі, питання щодо розподілу між сторонами судових витрат. Вирішуючи питання розподілу судових витрат по справі, суд вважає, що їх слід покласти на сторони в понесених ними розмірах, оскільки позивач не заявляє вимогу про стягнення судових витрат з відповідачки.

Outcome: approved