Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-04 00:00:00

Представник позивача адвокат Коваль Вікторія Борисівна, яка діє в інтересах [PERSON] , 02.07.2024 звернулась до суду з позовом до Київська міська рада, третя особа: П`ятнадцята київська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, яким просить визначити [PERSON] додатковий строк тривалістю 3 місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] , який помер приблизно [INFO] . Свої вимоги обґрунтовує тим, що приблизно [INFO] помер дядько позивача - [PERSON] , після смерті якого відкрилась спадщина. 27.06.2024 державним нотаріусом П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори Щербенко О.В. було відмовлено [PERSON] у вчиненні нотаріальної дії після померлого [PERSON] , так як ним було пропущений шестимісячний строк для прийняття спадщини. Зазначив, що померлий [PERSON] мав у власності квартира [ADDRESS] , а також квартира [ADDRESS] . Також зазначив, що позивач є єдиним спадкоємцем померлого відповідно до заповіту, складеного 12 липня 2016 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кударенко В.М.; інші спадкоємці за заповітом чи за законом відсутні. Після смерті [PERSON] позивач вчасно не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку із тим, що перебуває на військовій службі за призивом під час мобілізації, тобто з об`єктивних причини були обмежені його права на реалізацію його права на звернення з заявою про прийняття спадщини у встановлені законом строки, у зв`язку з чим йому було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії через пропуск шестимісячного строку для прийняття спадщини. Вважає, що причини пропуску строку для прийняття спадщини пов`язані з об`єктивними, непереборними та істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 08.07.2024 відкрите провадження у справі, призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження. В судовому засіданні представник позивача адвокат Зубченко П.О. позовні вимоги підтримав, просив задовольнити. Відповідач в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, подав до суду відзив, у якому просив ухвалити рішення згідно норм чинного законодавства та розглядати справу за відсутності представника Київської міської ради. Третя особа в судове засідання не з`явилась, подала до суду заяву, якою просить розгляд справи провести за відсутності представника нотаріальної контори. Дослідивши матеріали справи, вислухавши представника позивача, суд дійшов таких висновків. В судовому засіданні встановлено, що [PERSON] є дядьком позивача по справі [PERSON] , [INFO] . Приблизно [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується повторним свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим 01.05.2024 Київським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ). (а.с. 24). Після смерті [PERSON] залишилася спадкова маса у вигляді: квартири [ADDRESS] , яка належала померлому на підставі договору дарування квартири серії та номер 5-168, виданий 11.05.2018 державним нотаріусом Дванадцятої київської державної нотаріальної контори Мусієнко К.П. та вартири [ADDRESS] , яка належала на праві приватної власності померлому і його матері [PERSON] у рівних частинах, відповідно до свідоцтва про право власності на житло видане 11.01.1997 року (а.с. 27, 30). Відповідно до заповіту, складеного 14.10.2008 року [PERSON] , [INFO] , належна їй частина квартири [ADDRESS] остання заповіла її сину [PERSON] (а.с.28). Враховуючи положення частини 3 статті 1268 Цивільного кодексу України, а саме, що [PERSON] постійно проживав разом із [PERSON] на час відкриття спадщини, та вважається таким, що прийняв спадщину, протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу не заявляв про відмову від неї, і тому вищевказана квартира увійшла у спадкову масу після смерті [PERSON] . За життя покійним [PERSON] 12.07.2016 був складений заповіт, відповідно до якого все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось і взагалі все те, що йому буде належати на день смерті і на що він законом матиме право заповів [PERSON] (а.с. 25). З матеріалів справи вбачається, що 27.06.2024 державним нотаріусом П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори Щербенко О.В. [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після померлого [PERSON] , так як пропущений шестимісячний строк для прийняття спадщини (а.с. 26). Згідно частиною 1 статті 1270 Цивільного кодексу України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Статтею 1272 Цивільного кодексу України встановлено, що у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно Правової позиції Верховного Суду України у справі № 6-85цс12, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Правила частини 3 статті 1272 Цивільного кодексу України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу, то положення частини 3 статті 1272 Цивільного кодексу України не застосовуються. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо (Постанова Верховного Суду від 28 березня 2022 року у справі № 750/2158/21 (провадження № 61-753св22). Норми статті 1272 Цивільного кодексу України щодо права на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини застосовуються до спадкоємців, право на спадкування яких виникло із набранням чинності Цивільного кодексу України. Відповідно до статті 1272 Цивільного кодексу України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статті 1270 Цивільного кодексу України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до змісту статті 1272 Цивільного кодексу України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. У встановлений законом шестимісячний строк [PERSON] не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку із тим, що перебуває на військовій службі за призивом під час мобілізації згідно Указу Президента України від 07.11.2022 № 758/2022 у військовій частині [NUMBER] з 08.04.2023 і по теперішній час. Аналізуючи зібрані по справі докази в світлі наведених правових норм, суд вважає, що строк на звернення із заявою про прийняття спадщини пропущений з поважних причин. Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що є всі підстави для задоволення позовних вимог [PERSON] . Що стосується додаткового строку, що може бути встановлений для подання позивачем заяви про прийняття спадщини, то суд приходить до висновку про можливість встановлення строку в три місяці з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви. На підставі викладеного,

Outcome: approved