Jurisdiction: civil
Date: 2024-08-19 00:00:00

І. Виклад позиції позивача та відповідача. 18 січня 2022 року представник позивача звернулася до суду з позовом про стягнення аліментів на утримання повнолітньої дитини, що продовжує навчання, у якому просила стягнути з відповідача на користь позивача аліменти на повнолітню дитину, що продовжує навчання, в розмірі 1/3 частини всіх видів його заробітку, починаючи стягнення з 01.09.2019 року і до закінчення дитиною навчання. Позовні вимоги обґрунтовано тим, що позивач є сином відповідача, однак проживає разом з матір`ю та перебуває на її утриманні. Позивач з 01 вересня 2019 року є студентом денного відділення Національного університету «Києво-Могилянська Академія». З 23.02.2006 року за рішенням Суворовського районного суду м. Херсона, між [PERSON] та [PERSON] розірвано шлюб. На даний час дитина є повнолітньою, однак продовжує навчання у Національному університеті «Києво-Могилянська Академія на денній формі навчання, у зв`язку із чим не має змоги влаштуватись на роботу щоб самостійно отримувати заробіток. Відповідач є працездатним, а тому має змогу утримувати сина до закінчення навчання, але не більше як до досягнення двадцяти трьох років. Відповідач відзиву на позов не подав, був належним чином повідомлений про судовий розгляд справи. ІІ. Процесуальні дії суду у справі. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 03.02.2022 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Судове засідання для розгляду справи по суті призначено на 14.03.2022 року. 24 лютого 2022 року відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України та Закону України "Про правовий режим воєнного стану", Указом Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» постановлено ввести в Україні воєнний стан строком на 30 діб. Указом Президента України від 14.03.2022 № 133/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб. Указом Президента України від 18 квітня 2022 року № 259/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб. Указом Президента України від 17 травня 2022 року № 341/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжено строк дії воєнного стану з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб. Указом Президента України від 12 серпня 2022 року № 573/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжено строк дії воєнного стану з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб. Указом Президента України від 07 листопада 2022 року № 577/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжено строк дії воєнного стану з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб, який в подальшому було продовжено. Розпорядженням голови Верховного Суду №1/0/9-22 від 06.03.2022 року «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану», враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, змінено територіальну підсудність судових справ підсудну Херсонському міському суду Херсонської області. Рішенням Вищої ради правосуддя №566/0/15-23 від 30.05.2023 р. «Про відновлення роботи Херсонського міського суду Херсонської області, зміну територіальної підсудності судових справ окремих судів Херсонської області, відтермінування початку відновлення роботи Білозерського районного суду Херсонської області», зокрема вирішено відновити з 1 червня 2023 року роботу Херсонського міського суду Херсонської області, територіальну підсудність судових справ якого змінено розпорядженнями Голови Верховного Суду від 6 березня 2022 року № 1/0/9-22 (зі змінами, внесеними розпорядженням Голови Верховного Суду від 26 вересня 2022 року № 52), від 10 січня 2023 року № 2. Датою початку процесуальної діяльності, зокрема, Херсонського міського суду Херсонської області визначено 12 червня 2023 року. Судове засідання призначене на 14.03.2022 року у зв`язку із викладеними обставинами не відбулося. Після відновлення роботи суду та проведення інвентаризації наявних справ у Херсонському міському суді Херсонської області, розгляд справи призначено на 09.05.2024 року. У зв`язку з неявкою відповідача розгляд справи відкладено на 08.07.2024 року. У зв`язку з неявкою відповідача розгляд справи відкладено на 20.08.2024 року. У час призначений для розгляду справи позивач не з`явився, представник позивача подала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити, не заперечувала проти ухвалення заочного рішення. У судове засідання у час призначений для розгляду справи за суттю, відповідач повторно не з`явився. Про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, зокрема шляхом направлення судових повісток про виклик за відомим суду зареєстрованим у встановленому законом порядком місцем його проживання, відомий суду номер телефонного зв`язку, опублікування оголошень на офіційному веб-сайті судової влади України: https://court.gov.ua/unknown/sud2125. ЄСПЛ у рішенні у справі «В`ячеслав Корчагін проти Росії» (№12307/16) визначив, що якщо повістку було направлено за однією з відомих адрес, а особа ухиляється від її отримання, то особа може стежити за ходом справи з офіційних джерел, таких як веб - сторінка суду, а тому право такої особи на справедливий суд, гарантоване ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод порушено не було. Як передбачено п. 2 ч. 7 ст. 128 ЦПК України у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається: фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Положеннями ст. 174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Відповідно до ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Відповідач будучи повідомленим належним чином про розгляд справи відносно нього, відзиву на позов не подав про причини неможливості вчинення процесуальних дій суду не повідомлено. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. На підставі ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Таким чином, враховуючи згоду позивача про розгляд справи у її відсутності у заочному порядку із ухвалення рішення при заочному розгляді справи на підставі поданих позивачем документів та повторної неявки у судове засідання належним чином повідомленого про день, час та місце судового розгляду справи відповідача і відсутності будь-яких заяв від нього, суд вважає за можливе постановити розглянути справу за відсутності учасників справи із ухваленням заочного рішення, крім того, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. У відповідності до ч. 8 ст. 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться. Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Розглянувши подані позивачем документи, з`ясувавши фактичні обставини, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що надані позивачем докази та повідомлені ним обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, є достатніми для прийняття рішення у справі в порядку спрощеного позовного провадження, як це передбачено ст. 279 ЦПК України. Інші процесуальні дії (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) не застосовувались. ІІІ. Фактичні обставини справи, встановлені судом та зміст правовідносин. Батьком [PERSON] , [INFO] , є [PERSON] , про що 05.09.2001 року міським відділом реєстрації актів громадського стану у м. Херсоні зроблено відповідний актовий запис №572 та 11 вересня 2001 року міським відділом реєстрації актів громадського стану у м. Херсоні видано повторно свідоцтво про народження серії [NUMBER] . Рішенням Суворовського районного суду м. Херсона від 16.12.2004 р. у справі 2-8398/04 стягнуто щомісячно з [PERSON] , [INFO] на користь [PERSON] аліменти на утримання [PERSON] , [INFO] у розмірі частини усіх видів заробітку щомісячно, починаючи з 25.11.2004 р. до досягнення дитиною повноліття. Рішенням Суворовського районного суду м. Херсона від 23.02.2006 р. у справі №2-3042/06 шлюб зареєстрований 21.08.1999 р. міським відділом реєстрації актів громадського стану м. Херсона, актовий запис №425 між [PERSON] та [PERSON] розірвано. Згідно довідки №174/21 виданої 21.09.2021 р. національним університетом «Києво-Могилянської Академії», [PERSON] дійсно є студентом денної форми навчання 3 курсу факультету інформатики за спеціальністю інженерія програмного забезпечення. Термін закінчення навчання 01.07.2023 р. ІV. Оцінка Суду. Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Пунктом першим статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка ратифікована Законом від 17.07.1997 «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2,4,7 і 11 Конвенції» та є частиною національного законодавства України, встановлено, що кожен при вирішенні питання щодо його цивільних прав та обов`язків... має право на справедливий і відкритий розгляд упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Правилами ст.12 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Відповідно до ч.1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ст. 199 СК України, якщо повнолітні дочка, син продовжують навчання і у зв`язку з цим потребують матеріальної допомоги, батьки зобов`язані утримувати їх до досягнення двадцяти трьох років за умови, що вони можуть надавати матеріальну допомогу. Право на утримання припиняється у разі припинення навчання. Право на звернення до суду з позовом про стягнення аліментів має той з батьків, з ким проживає дочка, син, а також самі дочка, син, які продовжують навчання. Пунктом 20 постанови Пленуму Верховного Суду України №3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» від 15 травня 2006 року роз`яснено, що обов`язок батьків утримувати повнолітніх дочку, сина, які продовжують навчатися після досягнення повноліття (незалежно від форми навчання), виникає за обов`язкової сукупності таких юридичних фактів: досягнення дочкою, сином віку, який перевищує 18, але є меншим 23 років; продовження ними навчання; потреба у зв`язку з цим у матеріальній допомозі; наявність у батьків можливості надавати таку допомогу. Суд визначає розмір аліментів на повнолітніх дочку, сина у твердій грошовій сумі і (або) у частці від заробітку (доходу) платника аліментів з урахуванням обставин, зазначених у статті 182 цього Кодексу. При визначенні розміру аліментів з одного з батьків суд бере до уваги можливість надання утримання другим з батьків, своїми дружиною, чоловіком та повнолітніми дочкою, сином, що передбачено ст. 200 СК України. Разом з тим, положення глави 16 СК України, які регулюють стягнення аліментів на повнолітніх дочку, сина, які продовжують навчання, збільшення чи зменшення їх розміру, не передбачають встановлення їх мінімального розміру. Відповідно до положень статті 6 СК України правовий статус дитини має особа до досягнення нею повноліття, в даному випадку стягуються аліменти на повнолітнього сина, який продовжує навчання. Крім того, за приписами ст. 191 СК України, яка застосовується до відносин між батьками і дочкою, сином щодо надання їм утримання відповідно до ст. 201 СК України, аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред`явлення позову, а в разі подання заяви про видачу судового наказу - із дня подання такої заяви. Аліменти за минулий час можуть бути присуджені, якщо позивач надасть суду докази того, що він вживав заходів щодо одержання аліментів з відповідача, але не міг їх одержати у зв`язку з ухиленням останнього від їх сплати. У цьому разі суд може присудити аліменти за минулий час, але не більш як за десять років (ч. 2 ст. 191 СК України). Встановивши, що спільна дитина сторін, [PERSON] , [INFO] досяг повноліття [INFO] , разом з тим з 01.09.2019 року продовжує навчання на денній формі у національному університеті «Києво-Могилянській Академії», самостійних доходів не отримує та перебуває на утриманні матері, у зв`язку із чим потребує матеріальної допомоги від батька. [PERSON] проживає та перебуває на повному утриманні матері, мати самотужки забезпечити у повній мірі потреби дитини змоги не має, у той час як батько - допомоги матеріальної у добровільному порядку дитині не надає. Таким чином, враховуючи, що викладені позивачем обставини про стягнення аліментів ґрунтуються на вимогах закону, приймаючи до уваги рівність обов`язків батьків щодо утримання дитини, яка досягла повноліття але продовжує навчання, суд, з урахуванням приписів глави 16 СК України, приходить до висновку про задоволення позовних вимог в частині стягнення з відповідача на користь позивача на його утримання, аліментів у розмірі частини від заробітку (доходу) відповідача, щомісяця, починаючи з дня звернення до суду із позовом, тобто з 18.01.2022 року і до закінчення навчання, або досягнення [PERSON] двадцятитрьохрічного віку, в залежності від того яка із цих подій настане раніше. На підставі п.1 ч.1 ст.430 ЦПК України суд допускає негайне виконання рішення в частині стягнення аліментів у межах суми платежу за один місяць. В частині заявленого позову щодо розміру аліментів вказаного позивачем та періоду, за який позивач просить стягнути аліменти(з 01.09.2019 року) то з урахуванням приписів діючого законодавства та відсутності належних та допустимих доказів на підтвердження викладених обставин в цій частині позовні вимоги є недоведеними, а відтак є такими, що задоволенню не підлягають. V. Заходи забезпечення позову (заяви). Заходи забезпечення позову (заяви) судом не застосовувалися. VІ. Розподіл судових витрат між сторонами. За статтею 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, у разі задоволення позову судові витрати покладаються на відповідача. У відповідності до ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про стягнення аліментів. Приймаючи до уваги звільнення позивача від сплати судового збору за подання позову про стягнення аліментів до суду, ураховуючи задоволення позовних вимог, з відповідача в дохід держави підлягає до стягнення судовий збір визначений за ставками встановленими ЗУ «Про судовий збір» станом 01.01.2022 року за подання до суду позовної заяви у розмірі 992,40 грн.

Outcome: partial