Jurisdiction: civil
Date: 2024-08-14 00:00:00

В квітні 2024 року [PERSON] звернулась до суду з позовом про стягнення пені за прострочення сплати аліментів, в обґрунтування якого вказала, що [PERSON] та [PERSON] з 2 жовтня 2004 року перебували у зареєстрованому шлюбі. Під час шлюбу у них народились донька [PERSON] , [INFO] та син [PERSON] , [INFO] , які до цього часу проживають з позивачкою. Згідно рішення апеляційного суду Хмельницької області від 30.05.2013 року з відповідача на користь позивачки стягнені аліменти на утримання дітей в розмірі 1/2 всіх видів доходу щомісячно, але не менше 30 % прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку, починаючи з дня пред`явлення позову - 26 лютого 2013 року до досягнення дітьми повноліття. Станом на 01.11.2023 року заборгованість по аліментах становила 130 531,87 грн. Просить суд стягнути з [PERSON] на свою користь неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів в сумі 178\~527, 95 грн. 12.03.2024 представник відповідача подав відзив на позов, де вказав, що згідно наданого державним виконавцем розрахунку заборгованості, розмір заборгованості по аліментах становить 3\~198 грн. 37 коп., а тому розмір пені по аліментах не повинен перевищувати розмір заборгованості по аліментах, також відповідач заперечує наявність вини у виникненні заборгованості, оскільки як свідчить розрахунок державного виконавця, аліменти сплачувались, крім цього представник наполягає на зменшенні розміру неустойки, оскільки відповідач одружився вдруге, в шлюбі народилося двоє дітей, у відповідача відсутній постійний заробіток, а тому він перебуває на обліку в центрі зайнятості, з метою погашення заборгованості по сплаті аліментів, відповідач отримав кредит в банку, просить в задоволенні позову відмовити. 06.08.2024 позивач подала розрахунок пені за прострочення сплати аліментів за період з 01.01.2021 по 31.10.2023, відповідно до якого загальна сума пені за прострочення сплати аліментів за вказаний період становить 729\~202 грн. 87 коп., при цьому загальна сума заборгованості по аліментах за вказаний період становить 99\~174 грн. 63 коп., просить стягнути пеню за прострочення сплати аліментів в розмірі 99\~174 грн. 63 коп. В судовому засіданні позивач, представник позивача, позов підтримали. Представник відповідача в судовому засіданні позов не визнав, просить в задоволенні позову відмовити. Суд, заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що на примусовому виконанні в Першого відділі ДВС у м. Хмельницькому ЦМУ МЮ (м. Київ) перебуває виконавче провадження з примусового виконання виконавчого листа № 686/3971/13 від 23.08.2013 виданого Хмельницьким міськрайонним судом Хмельницької області про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] аліментів на утримання неповнолітніх дітей: [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] у розмірі 1/2 всіх видів доходу щомісячно, але не менше 30 % прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку, починаючи з дня пред`явлення позову - 26 лютого 2013 року до досягнення дітьми повноліття. Згідно розрахунку заборгованості зі сплати аліментів від 26.01.2024 року, виданого Першим відділом ДВС у м. Хмельницькому ЦМУ МЮ (м. Київ), заборгованість по судовому наказу 686/3971/13 від 23.08.2013 про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] аліментів на утримання неповнолітніх дітей: [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , за період з січня 2021 року по листопад 2023 року становить 134\~753 грн. 62 коп. Статтею 180 СК України встановлено, що батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Згідно з частиною третьою статті 181 СК України (в редакції на час виникнення спірних правовідносин) за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі. За змістом частини першої статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. В силу статті 534 ЦК України у разі недостатності суми проведеного платежу для виконання грошового зобов`язання у повному обсязі ця сума погашає вимоги кредитора у такій черговості, якщо інше не встановлено договором або законом: у першу чергу відшкодовуються витрати кредитора, пов`язані з одержанням виконання; у другу чергу сплачуються проценти і неустойка; у третю чергу сплачується основна сума боргу. Відповідно до статті 195 СК України заборгованість за аліментами, присудженими у частці від заробітку (доходу), визначається виходячи з фактичного заробітку (доходу), який платник аліментів одержував за час, протягом якого не провадилося їх стягнення. Розмір заборгованості за аліментами обчислюється державним виконавцем, а у разі спору судом. Як передбачено статтею 196 СК України, у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. Розмір неустойки може бути зменшений судом з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів. Аналіз указаних норм права дає підстави для висновку, що одним із основних обов`язків батьків є матеріальне утримання дитини, тобто забезпечення дитини мінімально необхідними благами, які необхідні для її життя та виховання. У разі ухилення батьків від виконання зобов`язання утримувати свою дитину до досягнення нею повноліття суд може присудити з них на користь іншого з батьків або законного представника, з яким проживає дитина, кошти на її утримання (аліменти). У разі виникнення заборгованості за аліментами, присудженими у частці від заробітку (доходу), виконавець обчислює її розмір виходячи з фактичного заробітку (доходу), який платник аліментів одержував за час, протягом якого не провадилося їх стягнення. Один із батьків, із якого присуджені аліменти, зобов`язаний сплачувати їх, що свідчить про наявність презумпції вини платника аліментів у виникненні заборгованості з їх сплати та є підставою для застосування до боржника передбаченої законом відповідальності. Обов`язок доведення відсутності вини у виникненні заборгованості зі сплати аліментів покладається на боржника (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 18 січня 2021 року у справі №636/3546/17). Неустойка (пеня) може бути стягнута з особи, яка є винною в ухиленні (простроченні) сплати аліментів. Під ухиленням від сплати аліментів закон розуміє як пряму відмову від надання утримання, так і різні дії (бездіяльність) зобов`язаної особи, спрямовані на повне або часткове ухилення від сплати аліментів; приховання особою дійсного розміру свого заробітку (доходу); зміну роботи або місця проживання з метою запобігання сплати аліментів; приховання свого місцезнаходження; інші дії, що свідчать про намір особи ухилитися від виконання обов`язків щодо утримання. У разі несплати аліментів у поточному місяці з 1 числа наступного місяця виникає заборгованість, яка тягне відповідальність у вигляді неустойки. Пеня за заборгованість зі сплати аліментів нараховується на весь розмір несплачених у відповідному місяці аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення. Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити на 1 відсоток. Тобто, заборгованість за місяць множиться на кількість днів заборгованості та на 1%. За цим правилом обраховується пеня за кожним простроченим місячним платежем. Загальний розмір пені становить суму розмірів пені, обрахованої за кожним місячним (періодичним) платежем. Такі висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 3квітня 2019 року у справі № 333/6020/16-ц. Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 19 січня 2022 року (справа №711/679/21) зазначив, що загальні засади (принципи) приватного права мають фундаментальний характер й інші джерела правового регулювання, в першу чергу, акти сімейного законодавства, мають відповідати змісту загальних засад. Це, зокрема, проявляється втому, що загальні засади (принципи) є по своїй суті нормами прямої дії; положення ЦК України субсидіарно застосовуються для регулювання сімейних відносин; в СК України не передбачено як відбувається погашення вимог за грошовим зобов`язанням. Тому в такому разі підлягають застосуванню норми цивільного законодавства, а саме стаття 534 ЦК України; при здійсненні часткових платежів аліментів такі кошти спочатку зараховуються на погашення заборгованості за аліментами, яка виникла у попередньому місяці (попередніх місяцях), починаючи з першого місяця її виникнення, а тільки згодом, у разі відсутності заборгованості, на погашення платежу за поточний місяць. У цій же постанові Верховний Суд виклав правовий висновок про те, що оскільки пеня є змінною величиною, основою для обчислення якої є саме заборгованість за аліментами за певний місяць, то формулювання «не більше 100 відсотків заборгованості» (в абзаці 1 частини 1 статті 196 СК України) означає, що розмір пені не повинен перевищувати розмір заборгованості, на яку вона нараховується. У разі, якщо позивач, з урахуванням принципу диспозитивності пред`явив позов про стягнення пені за декілька місяців, то розмір пені за ці місяці не повинен перевищувати сукупний розмір заборгованості, на яку вона нараховується. Як виснував Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 18 січня 2021 року (справа №636/3546/17), з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів суд вправі зменшити розмір неустойки. Судом встановлено, що відповідач в період з 01.012021 по 01.11.2023 не виконував належним чином рішення суду про стягнення аліментів на дітей. Щомісячно відповідач допускав прострочення сплати аліментів, яке обчислюється з 1 числа місяця, що слідує за місяцем, у якому утворилась заборгованість, і до дня погашення ним заборгованості, у зв`язку з чим утворилась заборгованість в розмірі 99\~174 грн.63 коп., яка була погашена частково 01.01.2024, із залишком заборгованості в розмірі 3198 грн. 37 коп. Згідно розрахунку позивача, з яким погоджується суд, розмір неустойки (пені) за прострочення сплати відповідачем аліментів за період з січня 2021 року по листопад 2023 року становить 729\~202 грн. 87 коп., при цьому розмір заборгованості по аліментах за період з січня 2021 року листопад 2023 року становить 99\~174 грн.63 коп. Доводи представника відповідача щодо відсутності вини у виникненні заборгованості за аліментами, внаслідок чого на нього не може бути покладений обов`язок зі сплати неустойки, є необґрунтованими, оскільки відповідач протягом усього періоду стягнення аліментів допускав несвоєчасну та не в повному обсязі сплату аліментів. Разом з тим підлягають врахуванню доводи відповідача щодо його сімейного становища, перебування на утриманні двох неповнолітніх дітей від другого шлюбу та сплату аліментів на утримання дружини. Враховуючи наведене, те, що стягненню підлягає пеня в розмірі не більше 100 відсотків заборгованості, суд приходить до висновку, що є підстави для задоволення позову частково, та слід стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] , 30\~000 грн. неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів на утримання дітей. Відповідно до ст.141 ЦПК України з відповідача в дохід держави слід стягнути судовий збір в розмірі 1211,20 грн.

Outcome: partial