Jurisdiction: civil
Date: 2024-08-25 00:00:00

позивач [PERSON] звернувся до суду з вищезазначеним позовом до відповідача виконкому Довгинцівської районної в місті ради та просить суд встановити йому додатковий строк тривалість у один місяць для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті його батька [PERSON] , який помер [INFO] , посилаючись на поважність пропуску строку. В обґрунтування позову зазначив, що [INFO] помер його батько [PERSON] . Після його смерті відкрилася спадщина, яка складається з квартири за адресою: [ADDRESS] . Позивач є спадкоємцем за законом. Він звернувся до державного нотаріуса Четвертої криворізької державної нотаріальної контори задля оформлення свідоцтва про право на спадщину за законом, але 21 березня 2024 року отримав від державного нотаріуса постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, а саме у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, оскільки позивач пропустив встановлений законом строк для подання заяви про прийняття спадщини, рекомендовано звернутися до суду для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом у судовому порядку. Враховуючи зазначене позивач просить суд визнати причину пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини поважною та задовольнити заявлені вимоги. Ухвалою суду від 04 квітня 2024 року вказану цивільну справу прийнято до розгляду в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання, витребувано копію спадкової справи. Ухвалою суду від 07 травня 2024 року витребувано докази у справі. Ухвалою суду від 10 липня 2024 року замінено неналежного відповідача - виконавчий комітет Довгинцівської районної в місті ради, на належного відповідача - [PERSON] . Ухвалою суду від 31 липня 2024 року підготовче судове засідання закрите та справу призначено до судового розгляду. Ухвалою суду від 26 серпня 2024 року розгляд справи ухвалено проводити в заочному порядку. У судове засідання сторони не з`явились. Представник позивача адвокат Кафтасьєва Г.В. надала до суду заяву про розгляд справи без її участі та без участі позивача [PERSON] , заявлені позовні вимоги підтримує у повному обсязі та просить суд їх задовольнити, не заперечує проти заочного розгляду справи. Відповідач [PERSON] про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений своєчасно та належним чином в порядку, встановленому статтею 128 ЦПК України, не повідомив причини неявки, відзиву не подав. Враховуючи вимоги частин першої та третьої статті 223 ЦПК України, суд вважає можливим розглянути справу у відсутність сторін на підставі наявних у справі доказів, оскільки сторони були належним чином повідомлені про дату, час і місце цього засідання, однак їх неявка не перешкоджає розгляду справи по суті. Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані у справі докази у їх сукупності, вирішуючи спір в межах заявлених позовних вимог і на підставі наданих сторонами доказів, суд вважає позовні вимоги доведеними і обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню з таких підстав. Частиною першою статті 15 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Як встановлено судом, що [INFO] помер батько позивача [PERSON] (а.с. 9 копія свідоцтва про смерть, а.с. 10 копія свідоцтва про народження). Після його смерті відкрилася спадщина у вигляді квартири, яка належала померлому на праві приватної власності та розташована за адресою: [ADDRESS] (а.с. 17 копія свідоцтва про право власності на нерухоме майно, а.с. 18 копія витягу). На дату смерті [PERSON] у квартирі за адресою: [ADDRESS] , з померлим ніхто не був зареєстрований (а.с. 41 копія довідки). Згідно зі статтею 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (частини перша, друга статті 1220 ЦК України). Згідно частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Частиною першою та другою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України). У відповідності до ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Позивач є спадкоємцем за законом, тому 21 березня 2024 року звернувся до приватного нотаріуса з відповідною заявою про прийняття спадщини після смерті батька, однак постановою державного нотаріуса Четвертої криворізької державної нотаріальної контори Артеменко Л.М. від 21 березня 2024 року позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого [INFO] [PERSON] , оскільки він пропустив встановлений законом строк для прийняття спадщини (а.с. 13 копія постанови). За матеріалами спадкової справи №383/2023, наданої на виконання ухвали суду від 04 квітня 2024 року, заведеної після смерті [INFO] [PERSON] , із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті останнього звернувся позивач у справі та з заявою про прийняття спадщини за заповітом [PERSON] , племінник померлого, як спадкоємець за заповітом. Інших заяв матеріали спадкової справи не містять (а.с.28-60). Також треба зауважити, що із матеріалів спадкової справи вбачається, що до спадкової маси за заповітом, яка була у подальшому прийнята [PERSON] , спірна квартира не входить. Крім того, померлим [INFO] складено заповіт на ім`я [PERSON] , відповідача у справі (спадкова маса спірна квартира). Однак, протягом встановленого законом строку відповідач із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса як державного, так і приватного не звернувся (а.с. 69). Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини визначені статтею 1272 ЦК України. Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій (постанова Верховного Суду від 18 вересня 2019 року у справі №234/859/16-ц). Вказана позиція підтверджується також роз`ясненнями, наданими в листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 16.05.2013 №24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування». Позивач, як на підставу поважності пропуску строку подання заяви для прийняття спадщини до нотаріальної контори, зазначив, що він є інвалідом 3 групи загального захворювання, після смерті батька у нього сталося загострення хвороби, внаслідок чого він не міг самостійно пересуватися. Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1 ст. 2 ЦПК України). Згідно статті 89 ЦПК України, виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. У зв`язку з викладеним, оскільки позивач пропустив встановлений законом строк подачі заяви з поважних причин, суд приходить до висновку про задоволення позову та вважає можливим встановити позивачу додатковий строк для надання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Його тривалість слід визначити в один місяць з моменту набрання рішенням законної сили, що є достатнім для надання такої заяви. На підставі\~вищевикладеного та\~

Outcome: approved