Jurisdiction: civil
Date: 2024-08-26 00:00:00

09.04.2024 представник позивача [PERSON] адвокат Дик С.І. звернулася до Старосамбірського районного суду Львівської області із зазначеною позовною заявою, в якій просить суд визнати за [PERSON] право власності на житловий будинок [ADDRESS] , в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . В обґрунтування позовних вимог покликається на те, після що [INFO] у селі Головецько Старосамбірського району Львівської області помер свекор позивача, [PERSON] , та [INFO] у селі Головецько Старосамбірського району Львівської області померла свекруха позивача, [PERSON] . Вказує, що [INFO] у селі Головецько Самбірського району Львівської області помер чоловік позивача, [PERSON] , який до дня смерті був зареєстрований і проживав по [ADDRESS] та на момент його смерті в житловому будинку з ним були зареєстровані: дружина [PERSON] [INFO] , син [PERSON] , [INFO] , син \~ \~ \~ \~ [PERSON] , [INFO] , дочка [PERSON] , [INFO] , внук: [PERSON] , [INFO] . Від його імені в Головецькій сільській раді заповіт не посвідчувався. Зазначає, що після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, яка складається із житлового будинку [ADDRESS] , а тому позивач, як дружина покійного та спадкоємець першої черги за законом 22 лютого 2022 року звернулася до Старосамбірської державної нотаріальної контори Львівської області із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , на підставі якої було відкрито спадкову справу за №69183475 у спадковому реєстрі. Проте, нотаріус відмовила у видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку з тим, що нею не надано оригіналу належного правовстановлюючого документа на житловий будинок [ADDRESS] . Рекомендовано звернутись за захистом своїх прав до суду. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.04.2024 року справа визначена для розгляду судді Кушніру А.В. Ухвалою судді від 16.04.2024 відкрито провадження у даній справі та постановлено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження, розпочато підготовче провадження та витребувано у Старосамбірської державної нотаріальної контори Львівської області копію матеріалів спадкової справи після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Ухвалою Старосамбірського районного суду Львівської області від 01.07.2024 клопотання представника позивача адвоката Писко С. І. задоволено та залучено у даній справі у якості співвідповідачів - [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . В підготовче судове засідання [PERSON] адвокат Писко С.І. не з`явилися, про час та місце розгляду справи належним чином повідомлялися, проте представник позивача адвокат Писко С.І. подала суду заяву, в якій просить суд розглянути справу за її відсутності та відсутності позивача, позовні вимоги підтримують у повному обсязі. Представник відповідача Стрілківської сільської ради Самбірського району Львівської області в підготовче судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи належним чином повідомлявся, проте в матеріалах справи присутня заява сільського голови [PERSON] від 01.07.2024, в якій зазначає, що позов визнає. Відповідачі [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] у судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи належним чином повідомлявся, в матеріалах справи присутні заява останніх в яких позовні вимоги визнають у повному обсязі та просять справу розглядати за їх відсутності. Оскільки в судове засідання не з`явилися всі учасники справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу відповідно до вимог ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, суд вважає, що у відповідності до вимог ст.ст.200, 206 ЦПК України у справі можливо ухвалити рішення про задоволення позову при проведенні підготовчого засідання, з огляду на таке. Судом встановлено, що [PERSON] , який помер [INFO] до дня смерті був зареєстрований і проживав по [ADDRESS] та на момент його смерті в житловому будинку з ним були зареєстровані: дружина [PERSON] , [INFO] , син [PERSON] , [INFO] , син \~ \~ \~ \~ [PERSON] , [INFO] , дочка [PERSON] , [INFO] , внук: [PERSON] , [INFO] , від імені покійного в Головецькій сільській раді заповіт не посвідчувався, та він був власником житлового будинку [ADDRESS] , проте у реєстрових книгах та матеріалах інвентаризаційних справ Самбірського міжміського бюро технічної інвентаризації право власності на нерухоме майно за адресою: [ADDRESS] не зареєстровано, що підтверджується копією довідки №308 від 19.02.2024 виконкому Стрілківської сільської ради ( а.с.14), копією довідки Самбірського МБТІ №165 від 26.01.2024( а.с.17), копією свідоцтва про смерть серія [NUMBER] від 04.01.2022 ( а.с.33), копією довідки №412 від 21.02.2022 ( а.с.27) Також встановлено, що батьками померлого [INFO] [PERSON] , були [PERSON] , яка померла [INFO] та [PERSON] , який помер [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 12.06.2001 ( а.с.36), копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 28.02.2008 (а.с.42), копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 01.08.2018 ( а.с.35) Технічним паспортом на будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами встановлений факт існування житлового будинку по [ADDRESS] , (а.с. 37-42). Із матеріалів спадкової справи №45/2022, заведеної Старосамбірською державною нотаріальною конторою до майна померлого [INFO] [PERSON] відомо, що спадкоємцем останнього є його дружина [PERSON] (а.с.68-83). Із листа завідувача Старосамбірської\~державної нотаріальної\~контори Т.Сюмивідомо,\~що позивачу\~відмовлено у\~видачі свідоцтва\~про право\~на спадщину\~на \~житловий будинок [ADDRESS] ,оскільки\~нею не\~подано оригіналу\~правовстановлюючого документа\~на дане\~майно (а.с.32). Таким чином, через відсутність правовстановлюючих документів на спірний житловий будинок позивач не може в позасудовому порядку в повній мірі оформити свої спадкові права та одержати в нотаріальній конторі свідоцтво про право на спадщину на дане спадкове майно, у зв`язку із чим звернувся до суду із зазначеним позовом. Відповідно до статті 1 Першого протоколу до\~Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Стаття 41 Конституції України\~наголошує, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Згідно із частиною 1\~статті 316 ЦК України\~правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном (стаття 317 ЦК України). Статтею 319 ЦК України\~передбачено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Відповідно до\~статті 321 ЦК України\~право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Згідно ст.328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Згідно ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Відповідно до частини 1 статті 15\~Цивільного кодексу\~України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Способом захисту цивільних прав та інтересів згідно ст.\~16\~цього Кодексу може бути, зокрема, визнання права. Відповідно до\~ст.1216 ЦК України\~спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до іншої особи (спадкоємця). Згідно\~ст.1218 ЦК України\~до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно\~ст. 1223 ЦК України\~право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у\~статтях 1261 - 1265 цього Кодексу\~(спадкоємці за законом). Відповідно до положень\~статті 1258 ЦК України\~спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених\~статтею 1259 цього Кодексу. Відповідно до положень статті 1261 ЦК України\~у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. У відповідності до\~статті 1268 ЦК України\~спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Прийнята спадщина визнається власністю спадкоємця з часу відкриття спадщини. Відповідно до частин 1 та 2\~статті 1269 ЦК України\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Згідно частини 1\~статті 1270 ЦК України\~для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно (ч. 1\~ст. 1297 ЦК України). Практика Верхового Суду України (п. 23 Постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30.05.2008 року) при розгляді справ даної категорії вказує на те, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розгляду не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Таким чином, з огляду на наведені положення закону та враховуючи встановлені судом обставини справи, суд вважає, що після смерті спадкодавця [PERSON] належне йому право на спірний житловий будинок, перейшло за загальними правилами спадкування за законом до його дружини [PERSON] .. Однак, оскільки у даному випадку питання про право на спадщину не може бути вирішено в нотаріальному порядку шляхом видачі свідоцтва про право спадщину, у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів на дане нерухоме майно, тому це питання повинно бути вирішено у судовому порядку шляхом визнання права власності на вищевказане спадкове майно за позивачем у порядку спадкування. Відповідно до ст.ст.12,\~81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.1 ст.82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Позивач, згідно з вимогами частини першої\~статті 206 ЦПК України, може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій заяві. Частиною четвертою\~статті 206 ЦПК України\~передбачено, що у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Відповідачі визнали позов, про що звернулися до суду з відповідними заявами, в яких зокрема зазначили, що не заперечують проти задоволення позовних вимог. Враховуючи вищенаведене, суд, вирішуючи справу в межах наданих до суду доказів та матеріалів, враховуючи встановлені судом обставини, а також те, що відповідачі позовні вимоги визнали і таке визнання не суперечить вимогам закону, не порушує прав та інтересів інших осіб, приходить до висновку, що згідно положень ч. 4\~ст. 206 ЦПК України\~позов підлягає задоволенню.

Outcome: approved