Jurisdiction: civil
Date: 2024-08-26 00:00:00

Адвокат Салівонський Олексій Миколайович в інтересах [PERSON] звернувся до суду із зазначеним позовом до\~відповідача [PERSON] про стягнення неустойки (пені) у зв`язку з несплатою аліментів, в якому просив стягнути з відповідача на користь позивача неустойку (пеню) за прострочення по сплаті аліментів на утримання доньки [PERSON] , [INFO] , яка продовжує навчання за період з 01.08.2021 року по 25.07.2023 року в сумі 65733,02 грн., та судові витрати на правничу допомогу в розмірі 5000,00 грн. В обґрунтування своїх позовних вимог позивач посилається на те, що сторони перебували у зареєстрованому шлюбі, який було розірвано рішенням Комсомольського районного суду м.Херсона. Від шлюбу мають дитину [PERSON] , [INFO] . Донька проживає разом з позивачем та знаходиться на повному його утриманні, відповідач матеріально дитині не допомагає. Рішенням суду з відповідача на користь позивача стягнуті аліменти на утримання доньки, яка продовжує навчання. На підставі вказаного рішення видано виконавчий лист, який позивачем було подано для примусового виконання. Із наданого виконавчою службою розрахунку заборгованості вбачається, що відповідачем аліменти не сплачуються, заборгованість по аліментам станом на 25.07.2023 року становить 115555,00 грн. Позивач зазначає, що неустойка (пеня) за період з 01.08.2021 року по 25.07.2023 року становить 65733,02 грн. Заборгованість по аліментам виникла виключно з вини відповідача, на підставі чого позивач змушений звернутись до суду з вказаним позовом. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 05 жовтня 2023 року у справі відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Відповідно до ч. 5 ст.279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. На адресу відповідача було направлено копію ухвали суду від 05 жовтня 2023 року та матеріали позовної заяви з додатками. Згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, відповідач [PERSON] особисто отримала копію ухвали суду від 05 жовтня 2023 року та матеріали позовної заяви з додатками. Клопотань про виклик сторін у судове засідання не надходило. Відзиву на позовну заяву у строк встановлений в ухвалі суду про відкриття провадження у справі відповідач не надав. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч. 1 ст. 19 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється порядку іншого судочинства. Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини справи та відповідні ним правовідносини. Як вбачається з матеріалів справи, [PERSON] народилася [INFO] , батьками якої є: мати - [PERSON] , батько - [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження Серії [NUMBER] виданого 21 серпня 2001 року, актовий запис 543. Рішенням Комсомольського районного суду м.Херсона від 20 травня 2014 року (справа №667/1546/14-ц) шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано. Прізвище після реєстрації розірвання шлюбу відповідача [PERSON] не змінювати. Рішенням Херсонського міського суду Херсонської області від 29.01.2020 року (справа №766/25525/19) стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] аліменти на утримання доньки що продовжує навчання [PERSON] , [INFO] у розмірі частки від заробітку (доходу) платника аліментів щомісячно, починаючи з 24.12.2019 року до закінчення навчання [PERSON] , але не більше ніж до досягнення нею 23-річного віку. На виконання зазначеного рішення 04.03.2020 року видано виконавчий лист. Внаслідок невиконання відповідачем рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 29.01.2020 року за останньою утворилася заборгованість по виплаті аліментів на утримання доньки, яка продовжує навчання. За змістом наявної в матеріалах справи копії розрахунку заборгованості зі сплати аліментів, складеного державним виконавцем Корабельного районного відділу державної виконавчої служби у місті Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса), заборгованість відповідача [PERSON] згідно розрахунку заборгованості зі сплати аліментів станом на 25.07.2023 року складає 115555,00 грн. У матеріалах справи відсутні докази, які б свідчили про те, що оспорювалися розрахунки розміру суми заборгованості по аліментам, обчислені державними виконавцями. У відповідності до ч. 3 ст. 195 СК України, розмір заборгованості за аліментами обчислюється державним виконавцем, а у разі спору - судом. У відповідності до ст. 196 СК України, при виникненні заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення. Розмір неустойки може бути зменшений судом з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів. З урахуванням правової природи пені, як дієвого стимулу належного виконання обов`язку та виходячи з того, що аліменти призначаються та виплачуються (стягуються) щомісячно, за змістом статті 196 СК України пеня нараховується на суму заборгованості за той місяць, в якому не проводилось стягнення аліментів. Позивачем розраховано неустойку (пеню) за несвоєчасну сплату аліментів, за період з 01.08.2021 року по 01.08.2023 року в розмірі 65733,02 грн. Оскільки аліменти призначаються та виплачуються (стягуються) щомісячно, за змістом статті 196 СК України, тому пеня нараховується на суму заборгованості за той місяць, в якому не проводилось стягнення аліментів. Згідно із роз`ясненнями викладеними у пункті 22 постанови Пленуму Верховного Суду України № 3 від 15.05.2006 року «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», передбачена ст. 196 СК відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів. За правовою природою аліментні зобов`язання - це періодичні платежі, які боржник зобов`язаний сплачувати щомісяця і несвоєчасна сплата яких передбачає настання негативних наслідків матеріального характеру у вигляді стягнення неустойки (пені). За змістом статті 549 ЦК України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Виходячи з аналізу норм глави 49 ЦК України, неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Оскільки неустойка у виді пені обчислюється у відсотках від суми невиконаних або неналежно виконаних зобов`язань, які виникають у боржника щомісяця, то й пеня має триваючий характер і обчислюється за прострочення кожного зобов`язання окремо. Отже, з урахуванням правої природи пені як дієвого стимулу належного виконання обов`язку та виходячи з того, що аліменти призначаються та виплачуються (стягуються) щомісячно, за змістом статті 196 СК України, пеня нараховується на суму заборгованості за той місяць, в якому не проводилось стягнення аліментів. При цьому сума заборгованості зі сплати аліментів за попередні місяці не додається до заборгованості за наступні місяці, а кількість днів прострочення обчислюється виходячи з того місяця, в якому аліменти не сплачувались. Правило про стягнення неустойки (пені) в розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення полягає в тому, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів враховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, а отже, кількість днів прострочення сплати аліментів за кожен місяць також буде різною. Тобто неустойка (пеня) за один місяць рахується так: заборгованість зі сплати аліментів за місяць помножена на 1 % пені і помножена на кількість днів місяця, в якому виникла заборгованість. Загальна сума неустойки (пені) визначається шляхом додавання нарахованої пені за кожен з прострочених платежів (за кожен місяць окремо). Така правова позиція висловлена в Постанові Верховного Суду України по справі №6-94цс15 від 01.07.2015 року, та ВС №14-37 цс18 від 25.04.2018 року, яка відповідно до ст. 360-7 ЦПК України, є обов`язковою для суду при розгляді по цій категорії справ. Відповідно до вимог ст. 18 ЦПК України, судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами. Суд виходить з вимог ст.ст. 12, 81 ЦПК України, відповідно до яких цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Приймаючи до уваги викладене, враховуючи той факт, що відповідач суду не надав доказів того, що заборгованість по сплаті аліментів утворилась не з його вини, він є працездатною особою, мав можливість сплачувати аліменти у визначеному судом розмірі, тому суд приходить до висновку, що відповідно до вимог ст. 196 СК України, позивач має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення, але не більше 100 відсотків заборгованості, що становить 65733,02 грн. Перевіряючи розрахунок неустойки за прострочення сплати аліментів, наданий позивачем, судом встановлено, що він здійснений з дотриманням вимог ст. 196 СК України, та суд погоджується з ним у повній мірі. Таким чином, є всі законні підстави для задоволення позовних вимог позивача про стягнення на його користь з відповідача неустойки (пені) за прострочення виплати аліментів в сумі 65733,02 грн. Суд не вбачає підстав для зменшення розміру неустойки, оскільки відповідачем не надано доказів, які б свідчили про скрутне матеріальне становище. Крім того, стягнення пені за несплату аліментів, є заходом відповідальності, спрямованим, насамперед, на забезпечення належного виконання аліментних зобов`язань платником аліментів. Вирішуючи питання, щодо розподілу судових витрат, на підставі ст. 141 ЦПК України та приймаючи до уваги результат вирішення справи, суд вважає необхідним судові витрати у вигляді судового збору покласти на відповідача, витрати по сплаті якого понесені позивачем і документально підтвердженні. \~ \~ \~ \~Згідно п. 1 ч. 3 ст. 133 ЦПК України встановлено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. \~ \~ \~ \~Так, відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 137 ЦПК України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами. \~ \~ \~ \~При цьому даною статтею передбачено цілі розподілу, визначення розміру та розмір судових витрат, зокрема: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. ч. 3, 4 ст. 137 ЦПК України, встановлено, що для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. \~ \~ \~ \~Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 30 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. \~ \~ \~ \~Документально підтверджені судові витрати на професійну правничу допомогу адвоката, пов`язані з розглядом справи, підлягають компенсації стороні, яка не є суб`єктом владних повноважень та на користь якої ухвалене рішення, за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень. Постанова ВП ВС від 27.06.2018 року у справі № 826/1216/16 Склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. Для підтвердження цих обставин потрібно надати суду договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, які свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних з наданням правової допомоги, і оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені.. \~ \~ \~ \~В підтвердження обґрунтованості понесення витрат на професійну правничу допомогу в сумі 5000,00 грн., представником позивача адвокатом Салівонським Олексієм Миколайовичем до матеріалів справи долучено: договір про надання правової допомоги від 28.07.2023 року; розрахунок суми гонорару за надану правову допомогу в розмірі 5000,00грн.; довідку про отримання суми гонорару за надану правову допомогу на суму 5000,00грн. \~ \~ \~ \~Суд вважає, що позовні вимоги в частині витрат на правову (правничу) допомогу у розмірі 5000,00 грн. підлягають задоволенню, оскільки представником позивача доведені та документально підтверджені. Також відповідно до ст.141 ЦПК України з відповідача підлягає стягненню на користь держави судовий збір у розмірі 1073,60 гривень. На підставі викладеного,

Outcome: approved