Jurisdiction: civil
Date: 2024-08-14 00:00:00

В травні 2024 р. до Шевченківського районного суду м. Києва за підсудністю надійшов позов [PERSON] до Київської міської ради про визначення додаткового строку на подання заяви про прийняття спадщини, в якому позивач просив визначити додатковий строк в три місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка залишилась після смерті його батька [PERSON] , який помер приблизно [INFO] . Позов вмотивовано тим, що приблизно [INFO] помер батько позивача - [PERSON] , після смерті якого відкрилась спадщина на майно. Позивач є єдиним спадкоємцем за законом. 27.02.2024 р. позивач звернуся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, але отримав відмову через пропуск шестимісячного строку на подання заяви про прийняття спадщини. Позивач зазначає, що внаслідок введення воєнного стану він переїхав з Херсонської області в Польщу, де проживає до теперішнього часу. Про смерть батька позивач дізнався лише в грудні 2023 р., та відразу звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. Вважає, що з поважних причин пропустив строк на подання заяви про прийняття спадщини. Вказане стало підставою для звернення до суду. Ухвалою судді від 24.05.2024 р. відкрито провадження в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання, витребувано спадкову справу. Протокольною ухвалою суду від 15.08.2024 р. закрито підготовче провадження, справу призначено до розгляду по суті. У судовому засіданні представник позивача позов підтримав, просив його задовольнити. Відповідач в судове засідання не з`явився, свого представника не направив, про дату і час розгляду справи був повідомлений належним чином. Подав відзив на позов, в якому просив проводити розгляд справи без його участі, при вирішенні справи покладається на думку суду. Розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів (ч.ч. 1, 3 ст. 211 ЦК України). У відповідності до ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд, вислухавши пояснення представника позивача, дослідивши повно та всебічно обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані по справі докази, виходячи зі свого внутрішнього переконання, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Згідно зі статтями 12,13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів. Судом встановлено, позивач [PERSON] є сином [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження. Приблизно [INFO] помер [PERSON] , після смерті якої відкрилась спадщина на майно. 27.02.2024 р. позивач звернувся до приватного нотаріуса Ляхар О.М. з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Інформація щодо наявності інших спадкоємців в матеріалах спадкової справи №7/2024 відсутня. Згідно постанови приватного нотаріуса Ляхар О.М. від 27.02.2024 р. [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом через пропуск шестимісячного строку на подання заяви про прийняття спадщини. Тобто, приблизно [INFO] помер [PERSON] , шестимісячний строк на прийняття спадщини закінчився 26.11.2023 р., з заявою про відкриття спадщини [PERSON] звернувся 27.02.2024 р. Обґрунтовуючи свої позовні вимоги, позивач зазначив про поважність причин пропуску строку на звернення із заявою про прийняття спадщини, оскільки він внаслідок введення воєнного стану виїхав з України, втрати зв`язок з батьком та лише в грудні 2023 р. дізнався про його смерть. Згідно частини 3 статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 Постанови пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 р. № 7 вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У постанові від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298св18) Верховний Суд зазначив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Указом Президента України Про введення воєнного стану в Україні, затвердженого Законом України №2102-ІХ від 24 лютого 2022 року в Україні введений воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Строк дії воєнного стану неодноразово продовжувався і на теперішній час його дію не припинено. Досліджуючи наявність/відсутність перешкод у позивача на подання заяви про прийняття спадщини судом враховано перебування позивача за кордоном, введення в Україні воєнного стану. Вказані обставини в сукупності свідчать про наявність в позивача об`єктних, непереборних та істотних труднощів на вчинення дій щодо прийняття спадщини після смерті [PERSON] , який помер приблизно [INFO] . Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського Суду як джерело права. Прецендента практика ЄСПЛ містить принцип «належного урядування». Цей принцип,як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість (див. зазначене вище рішення у справі «Москаль проти Польщі» (Moskalv. Poland), п. 73). Стаття 1 Першого протоколу до конвенції закріплює захист власності і встановлює, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини Конвенція призначена для гарантування не теоретичних або ілюзорних прав, а прав практичних та ефективних (рішення від 9 жовтня 1979 року в справі Ейрі (пункт 24), рішення від 30 травня 2013 року в справі «Наталія Михайленко проти України (пункт 32). У розумінні статті 1 Першого протоколу до Конвенції «майном» визнаються активи, включаючи права вимоги, стосовно яких заявник може стверджувати, що він має принаймні «законне сподівання» на отримання можливості ефективно здійснити майнове право (рішення ЄСПЛ у справі «Стретч проти Сполученого Королівства» (пункт 32). «Законне сподівання» на отримання «активу» також може захищатися статтею 1 Першого протоколу. Так, якщо суть вимоги особи пов`язана з майновим правом, особа, якій воно надане, може вважатися такою, що має «законне сподівання», якщо для такого права у національному законодавстві існує достатнє підґрунтя - наприклад, коли є усталена практика національних судів, якою підтверджується його існування (рішення у справі «Копецький проти Словаччини» (Kopecky v. Slovakia). Отже, враховуючи принцип автономного тлумачення понять, застосовний в практиці Європейського суду, отримане (хоча і не оформлений належним чином) спадкове майно охоплюється поняттям «майно» в розумінні ст. 1 Першого протоколу. Враховуючи наведені обставини, поважність причин пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини та фактично відсутність іншого способу захисту свого права на отримання спадщини, суд прийшов до висновку про можливість поновлення позивачу строку на подання заяви про прийняття спадщини, оскільки це є єдиний можливий спосіб захисту порушених прав та подальшого оформлення спадкових прав на майно померлого, а тому потрібно визначити [PERSON] додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка залишилась після смерті [INFO] - [PERSON] протягом трьох місяців з дня набрання рішенням законної сили. На підставі викладеного,

Outcome: approved