Jurisdiction: civil
Date: 2024-08-22 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до Київської міської ради, третя особа: Двадцята київська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за законом, яким просить визначити [PERSON] додатковий строк тривалістю 2 місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , починаючи з дня набрання рішення суду законної сили . Свої вимоги позивач мотивує тим, що [INFO] померла мати позивача [PERSON] , після смерті якого відкрилась спадщина. 16.05.2024 року державним нотаріусом Дванадцятої київської державної нотаріальної контори було відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої [PERSON] , так як пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини. Померла [PERSON] є матір`ю [PERSON] Померлій [PERSON] за життя належало право власності на квартиру, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується договором купівлі- продажу від 03.10.2000року. Інших спадкоємців, окрім позивача, щодо померлої немає. Після смерті [PERSON] позивач збирався звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, однак внаслідок повномасштабного вторгнення РФ в Україну 25 вересня 2023 року позивачу була вручена повістка для прибуття 23 жовтня 2023 року до [INFO] .12 жовтня 2023 року позивач подав до [INFO] заяву про отримання відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації. 27 жовтня 2023 року начальником [INFO] полковником [PERSON] було надано відповідь на заяву позивача про отримання відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації, в якій було зазначено про необхідність особисто звернутись до [INFO] . У зв`язку зі смертю спадкодавця ( [INFO] ) [INFO] було надано позивачу строк на владнання справ, пов`язаних з похованням спадкодавця, та робочих справ. Після проходження ВЛК позивача 21 січня 2024 року було призвано до лав ЗСУ та вправлено на полігон в Одеську область. Згодом, після проходження чергового ВЛК позивача було знято з військового обліку. Таким чином, у позивача були об`єктивні поважні причини пропуску строку для прийняття спадщини. 16 травня 2024 року позивач направив поштою в Дванадцяту київську державну нотаріальну контору заяву про видачу свідоцтва про право на спадщину. 20 травня 2024 року державний нотаріус Дванадцятої київської державної нотаріальної контори О.В. Тітова надала листа № 2745/02-14 про залишення заяви без розгляду у зв`язку з пропуском передбаченого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини, зазначив також про необхідність звернення до суду із позовом про визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини. Вважає, що причини пропуску строку для прийняття спадщини пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. До судового засідання представник позивача надала заяву про розгляд справи без його участі,позовні вимоги підтримує та просить суд постановити рішення, яким позов задовольнити. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, направив до суду відзив, яким просить винести рішення згідно чинного законодавства та просить слухати справу у відсутності представника Київської міської ради. Представник третьої особи до судового засідання не з`явився про дату, місце та час повідомлявся належним чином до судового засідання надали заяву про розгляд справи без участі їхнього представника. Суд, дослідивши матеріали справи, суд дійшов таких висновків. В судовому засіданні встановлено, що [PERSON] є сином [PERSON] , [INFO] , про що свідчить свідоцтво про народження( а.с.9). [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , про що свідчить свідоцтво про смерть виданого Київським міським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції(м. Київ) (а.с. 10). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина, яка складається квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , яка належала покійній на підставі договору купівлі- продажу. 16 травня 2024 року позивач направив поштою в Дванадцяту київську державну нотаріальну контору заяву про видачу свідоцтва про право на спадщину. 20 травня 2024 року державний нотаріус Дванадцятої київської державної нотаріальної контори О.В. Тітова надала листа № 2745/02-14 про залишення заяви без розгляду у зв`язку з пропуском передбаченого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини, зазначив також про необхідність звернення до суду із позовом про визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини. З матеріалів справи вбачається, що за життя [PERSON] не було складено заповіт. Згідно ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Статтею 1272 ЦК України встановлено, що у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно Правової позиції Верховного Суду України у справі № 6-85цс12, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу, то положення ч. 3 ст. 1272 ЦК України не застосовуються. Листом Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» роз`яснено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Зі змісту п. 207 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України вбачається, що письмову заяву про прийняття спадщини та відмову від неї може бути надіслано поштою (втратила чинність на підставі наказу Міністерства юстиції України № 296/5 від 22 лютого 2012 року). Надіслання заяви про прийняття спадщини поштою передбачено п. 3.5 гл. 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5. Норми ст. 1272 ЦК щодо права на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини застосовуються до спадкоємців, право на спадкування яких виникло із набранням чинності ЦК. Відповідно до ст. 1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори;2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Аналізуючи зібрані по справі докази в світлі наведених правових норм, суд вважає, що строк на звернення із заявою про прийняття спадщини пропущений з поважних причин. Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що є всі підстави для задоволення позовних вимог [PERSON] . Що стосується додаткового строку, що може бути встановлений для подання позивачем заяви про прийняття спадщини, то суд приходить до висновку про можливість встановлення строку в два місяці з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви. Враховуючи наведене, суд задовольняє позовні вимоги в повному обсязі. На підставі викладеного,

Outcome: approved