Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-02 00:00:00

10.06.2024 позивач [PERSON] , через свого представника, звернулася до суду з позовом до відповідача Липовецької міської ради Вінницького району Вінницької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Позивач обґрунтовує свій позов наступними обставинами. [INFO] померла баба позивача [PERSON] . Після її смерті відкрилась спадщина у вигляді земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території с. Очитків Вінницького району Вінницької області. Позивач є онукою [PERSON] Смерть [PERSON] настала у російській федерації, [INFO] . Так, на день смерті [PERSON] проживала у рф в доньки - [PERSON] . Виїхала туди незадовго до смерті, де і померла. Довгий час [PERSON] не могла отримати свідоцтво про смерть баби. І лише в лютому 2022 року, незадовго до повномасштабного вторгнення рф на територію України, тітка їй його надіслала. Після чого, [PERSON] звернулася до нотаріуса з метою оформити спадкове майно після смерті баби. Однак, нотаріус їй усно повідомила, що завести спадкову справу після смерті [PERSON] неможливо, у зв`язку з тим, що свідоцтво про смерть видано країною-агресором - російською федерацією, чиї документи Україна не визнає у зв`язку з розірванням дипломатичних відносин між країнами. Тому, [PERSON] звернулася до суду з позовною заявою про встановлення факту смерті [PERSON] . Отже, саме відсутня належним чином зареєстрована смерть [PERSON] на території України і стала об`єктивною, непереборною підставою для пропущення [PERSON] строку для прийняття спадщини. Так, оформити спадкове майно у нотаріальному порядку після смерті баби на сьогоднішній день [PERSON] позбавлена можливості, у зв`язку з тим, що нею пропущено шестимісячний строк визначений для прийняття спадщини. А тому, змушена звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Викладені обставини слугували підставою для звернення до суду. Ухвалою суду від 12.06.2024 відкрито провадження у справі та призначено її розгляд у порядку загального позовного провадження з викликом сторін, а відповідачу визначено строк для подання відзиву. Відповідачем у визначений судом строк відзиву на позов не подано, проте представник подав до суду заяву про визнання позову та просив про розгляд справи без його участі у судовому засіданні. Сторонами не врегульовано спір до судового розгляду. Ухвалою суду від 12.07.2024 закрито підготовче провадження в справі та призначено її до судового розгляду по суті. У судове засідання позивач та її представник не з`явились, однак у своїй заяві представник просила суд про розгляд справи за її та позивача відсутності, позов підтримала та просила його задовольнити. Суд зауважує, що неявка в судове засідання будь-якого учасника справи, за умови повідомлення його належним чином про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, а тому суд проводить розгляд справи у даному судовому засіданні, на підставі наявних у справі доказів, за відсутності сторін, при цьому не здійснюючи фіксацію судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Суд, вивчивши та дослідивши матеріали цивільної справи, повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши усі зібрані у справі докази в цілому, встановив, що [INFO] померла баба позивача [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть (повторно запис поновлено) серія [NUMBER] виданого 31.05.2024 Оратівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Вінницькому районі Вінницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), яка народилась у селі Очитків Оратівського району Вінницької області Україна, про що 31 травня 2024 року складено відповідний актовий запис № 3. Місце смерті: Російська Федерація, Калінінградська область, Свєтлогорський район, селище міського типу Донське (а.с. 10). Спадкова справа після смерті [PERSON] не заведена, що підтверджується витягом зі спадкового реєстру № 77205294 виданого 04.06.2024 року Немирівською державною нотаріальною конторою (а.с. 11). Після її смерті залишилось спадкове майно, яке складається з земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території с. Очитків Вінницького району Вінницької області. Згідно державного акту на право власності на земельну ділянку серії ВН № 190131 виданого 10.11.2004 Оратівською районною державною адміністрацією, [PERSON] є власницею земельної ділянки площею 2,7963 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території Очитківської сільської ради Оратівського району Вінницької області, кадастрові номери: 0523183900020050038, 0523183900020050045 (а.с. 12). Позивач [PERSON] є онукою [PERSON] . На даний час с.Очитків відноситься до Липовецької територіальної громади Вінницького району Вінницької області. Відповідно до свідоцтва про народження [NUMBER] виданого 24.05.1995 Очитківською сільською радою Оратівського району Вінницької області, [INFO] народилась [PERSON] , про що в книзі записів актів громадянського стану про народження 24 травня 1995 року зроблено відповідний запис за №8. У графі «батьки»: батько - [PERSON] , мати - [PERSON] (а.с. 16). Згідно свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] виданого 07.09.2018 Вінницьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області, 07 вересня 2018 року зареєстрували шлюб [PERSON] та [PERSON] , [INFO] , про що 07.09.2018 складено відповідний актовий запис за № 2356. Прізвище після державної реєстрації шлюбу: чоловіка - [PERSON] , дружини - [PERSON] . Отже, як вбачається з вищевикладеного [PERSON] змінила прізвище на « [PERSON] » (а.с. 15). Відповідно до Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народжень відповідно до ст.ст. 126, 133, 135 Сімейного кодексу України №00034768837 виданого 27.01.2022 Оратівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Вінницькому районі Вінницької області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), [INFO] народився [PERSON] , про що 06 грудня 1967 року виконавчим комітетом Очитківської сільської ради Оратівського району Вінницької області складено запис за № 27. Батьки: батько - [PERSON] , мати - [PERSON] (а.с. 14). Отже, як вбачається з вищевикладеного, [PERSON] є онукою [PERSON] . Як зазначено у позовній заяві, оформити спадкове майно у нотаріальному порядку після смерті баби на сьогоднішній день [PERSON] позбавлена можливості, у зв`язку з тим, що нею пропущено шестимісячний строк визначений для прийняття спадщини. А тому, змушена звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно з ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно ст. 1266 ЦК України, внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини. В силу вимог ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно з ч. 1 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Водночас відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Так, в позові зазначено, що в [PERSON] були об`єктивні, непереборні, істотні труднощі у заведенні спадкової справи після смерті баби, з огляду на наступне. Відповідно до свідоцтва про смерть [NUMBER] виданого 4 серпня 2020 року 93900019 відділ РАГС адміністрації піонерського міського округу (російська федерація), [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , місце народження: с. Очитків, Оратівський район. Вінницька область, про що 04.08.2020 року зроблено запис акту про смерть № 170209390001900161008. Отже, як вбачається з вищевикладеного, смерть [PERSON] настала у російській федерації, [INFO] . Так, на день смерті [PERSON] проживала у рф в доньки - [PERSON] . Виїхала туди незадовго до смерті, де і померла. Довгий час онука, [PERSON] , не могла отримати свідоцтво про смерть баби. І лише в лютому 2022 року, незадовго до повномасштабного вторгнення рф на територію України, тітка їй його надіслала. Після чого, [PERSON] звернулася до нотаріуса з метою оформити спадкове майно після смерті баби. Однак, нотаріус їй усно повідомила, що завести спадкову справу після смерті [PERSON] неможливо, у зв`язку з тим, що свідоцтво про смерть видано країною - агресором - російською федерацією, чиї документи Україна не визнає у зв`язку з розірванням дипломатичних відносин між країнами. Тому, [PERSON] звернулася до суду з позовною заявою про встановлення факту смерті [PERSON] . Відповідно до рішення Липовецького районного суду Вінницької області від 17 квітня 2024 року у справі № 136/629/24, встановлено факт смерті [PERSON] , [INFO] , яка народилася в с. Очитків, Оратівського р-ну. Вінницької обл., та померла [INFO] в смт Донське, Свєтлогорський р-н, Калінінградська обл., російська федерація (а.с. 17-22). Смерть [PERSON] в Україні було зареєстровано 31 травня 2024 року. Отже, саме відсутня належним чином зареєстрована смерть [PERSON] на території України і стала об`єктивною, непереборною підставою для пропущення позивачем строку для прийняття спадщини. Відповідно до ч. 1 глави 10 видача свідоцтв про право на спадщину Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. При зверненні спадкоємця у зв`язку з відкриттям спадщини нотаріус з`ясовує відомості стосовно факту смерті спадкодавця, часу і місця відкриття спадщини, кола спадкоємців, наявності заповіту, наявності спадкового майна, його складу та місцезнаходження, необхідність вжиття заходів щодо охорони спадкового майна. Факт смерті фізичної особи і час відкриття спадщини нотаріус перевіряє шляхом витребовування від спадкоємця свідоцтва про смерть, виданого органом державної реєстрації актів цивільного стану або за безпосереднім доступом до реєстру актів цивільного стану. У разі неможливості пред`явлення спадкоємцями свідоцтва про смерть спадкодавця або відсутності інформації в реєстрі нотаріус повинен витребувати від органу державної реєстрації актів цивільного стану копію актового запису про смерть спадкодавця або повний витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть. Якщо смерть громадянина була зареєстрована на території іншої держави, нотаріусу подається відповідний документ, виданий компетентними органами іноземної держави, який є дійсним на території України за умови його легалізації, якщо інше не передбачено законом, міжнародними договорами України. Отже, з вищевикладеного вбачається, що свідоцтво про смерть є основним документом \~ \~ \~ \~для заведення спадкової справи, у разі його відсутності заведення спадкової справи неможливе. У постанові КЦС ВС від 16 серпня 2023 року у справі № 758/13293/18 правовою - підставою для визначення спадкоємцю додаткового строку для прийняття спадщини передусім наведена така обставини, як необхідність отримання свідоцтва про смерть спадкодавиці з апостилем, оскільки її смерть настала за кордоном. Підставою для визначення додаткового строку для прийняття спадщини мають бути саме об`єктивні та непереборні обставини. Тому кожна з обставин, яку позивач наводить як підставу для визначення додаткового строку для прийняття спадщини, потрібно перевіряти крізь призму об`єктивності та непереборності цієї обставини в конкретній ситуації. Згідно свідоцтва про смерть [NUMBER] виданого 01 червня 1999 року відділом реєстрації актів громадянського стану Оратівського району Вінницької області, [INFO] помер [PERSON] , про що в книзі реєстрації актів про смерть 01 06.1999 року зроблено запис за № 33. Тому, у зв`язку з тим, що батько [PERSON] помер раніше [PERSON] , позивач має право на спадкування після смерті бабусі в порядку представлення. За змістом ст.13 Конвенції про захист прав і основоположних свобод кожна особа має право на ефективний засіб правового захисту, не заборонений законом. Суд, оцінивши подані позивачем докази, вважає їх належними, допустимими, достовірними та достатніми, оскільки вони містять інформацію щодо предмета доказування, підтверджують існування обставин на які посилається позивач і які не оспорює відповідач, а на їх підставі можна встановити дійсні обставини справи. Суд вважає, що встановлені причини пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини померлої [PERSON] є поважними причинами пропуску такого строку і обставинами, які перешкоджали позивачу вчасно прийняти спадщину. Крім того, відповідач визнав пред`явлені до нього позовні вимоги під час судового розгляду і суд зауважує, що визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. Інших належних та допустимих доказів на противагу вищезазначених висновків суду в ході судового розгляду не встановлено. Отже, з урахуванням встановлених обставин та норм для їх правового регулювання, суд дійшов висновку, що вимога позивача про визначення додаткового строку для написання заяви в нотаріальну контору про прийняття спадщини по спадкуванню за законом, ґрунтується на нормах чинного законодавства, а тому підлягає задоволенню.

Outcome: approved