Jurisdiction: civil
Date: 2024-08-22 00:00:00

Представник заявника [PERSON] - адвокат Нерода А.І. через систему «Електронний суд» звернулася до Оболонського районного суду міста Києва із заявою про встановлення факту спільного проживання однією сім`єю, заінтересована особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Коротюк Оксана Вікторівна. Обґрунтовуючи заявлені вимоги, представник заявника зазначає, що [PERSON] [INFO] , проживав однією сім`єю як чоловік та дружина з [PERSON] , [INFO] . Крім того, сторони перебували в офіційному зареєстрованому шлюбі, однак через особисті причини сторони вимушені були юридично розірвати шлюб. Так, 21.12.1991 шлюб було розірвано на підставі рішення Оболонського районного суду м. Києва від 21.11.1991. Проте, [PERSON] продовжував проживати спільно однією сім`єю з [PERSON] як чоловік та дружина, але без офіційно зареєстрованого шлюбу. [INFO] [PERSON] померла. За життя [PERSON] в порядку приватизації набула право власності на квартиру за адресою: [ADDRESS] , тому після її смерті відкрилася спадщина на вищевказану квартиру. Заповіту за життя [PERSON] не залишила, відтак спадкування у даному випадку відбувається у порядку спадкування за законом, відповідно до черг спадкування, що визначено у Главі 86 ЦК України. Відповідно до вимог законодавства спадкоємець за законом, [PERSON] , з метою успадкування майна після померлої [PERSON] звернувся в межах 6-ти місячного строку до Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Коротюк О.В. із заявою про прийняття спадщини. На підставі цього приватним нотаріусом КМНО Коротюк О.В. було заведено спадкову справу № 71455271 у Спадковому реєстрі (номер у нотаріуса 14/2023) щодо майна [PERSON] . Відповідно до ст. 1264 ЦК України, [PERSON] входить у четверту чергу спадкування за законом, адже проживав зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини. Отже, [PERSON] прийняв спадщину у встановлений строк. Як зазначає представник заявника, інших спадкоємців за законом та за заповітом у спадкодавця немає, спільних дітей у заявника та [PERSON] , а також інших дітей та живих батьків у [PERSON] немає. Заявнику приватним нотаріусом КМНО Коротюк О.В. було надано відповідь за вих. №166/02-14 від 30.10.2023 року, з якої вбачається, що [PERSON] необхідно встановити факт спільного проживання з [PERSON] в судовому порядку для спадкування. Адже за наявними в матеріалах спадкової справи документами встановити цей факт приватний нотаріус не має можливості. У зв`язку з цим заявник змушений звертатися до суду, щоб встановити факт спільного проживання з померлою для отримання спадщини. Зазначається, що заявник [PERSON] , проживав однією сім`єю із [PERSON] більше п`яти років до моменту її смерті, тобто до [INFO] . Разом, спільно вони проживали у квартирі, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Вказані особи мали спільний побут, бюджет, піклувалися один про одного. [PERSON] здійснював повністю утримання квартири за адресою: [ADDRESS] , що належала [PERSON] , сплачував усі комунальні послуги. Також, [PERSON] залишив заповіт на ім`я [PERSON] . У заявника наявні усі документи на майно та квартиру, що належала [PERSON] . Похованням [PERSON] займався заявник. [PERSON] є членом садового товариства «Ветеран». Відповідно до Членської книжки садівника, що видана 23.05.2009, [PERSON] зазначена як член сім`ї садовода, «жена», тобто дружина заявника. У зв`язку з наведеним, з метою реалізації спадкових прав, заявник просить встановити факт спільного проживання однією сім`єю [PERSON] , [INFO] , РНОКПП: [NUMBER] та померлої [INFO] [PERSON] , [INFO] , РНОКПП: [NUMBER] не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини (з 01.01.2018 по [INFO]). Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 04.12.2023 прийнято заяву до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі за заявою [PERSON] , заінтересована особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Коротюк Оксана Вікторівна, про встановлення факту спільного проживання однією сім`єю, розгляд якої постановлено здійснювати в порядку окремого провадження. Витребувано у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Коротюк Оксани Вікторівни належним чином завірену копію спадкової справи №71455271 у Спадковому реєстрі (номер у нотаріуса 14/2023) від 25.10.2023, заведеної після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . 22.01.2024 на адресу суду від приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Коротюк Оксани Вікторівни надійшла належним чином завірена копія спадкової справи № 14/2023 заведеної після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 07.03.2024 витребувано у Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації інформацію, яка міститься в інформаційній системі «Реєстр територіальної громади міста Києва», про кількість осіб, їх прізвище, власне ім`я (усі власні імена), по батькові, дату народження, дату реєстрації, паспортні дані або РНОКПП осіб, які були зареєстровані у квартирі за адресою: [ADDRESS] , станом на [INFO]. 26.03.2024 до суду від представника заявника [PERSON] - адвоката Нерода А.І. надійшла заява про уточнення заявлених вимог, в якій просить встановити факт, що має юридичне значення - спільне проживання однією сім`єю [PERSON] , [INFO] , РНОКПП: [NUMBER] та померлої [INFO] [PERSON] , [INFO] , РНОКПП: [NUMBER] , не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини (з 01.01.2018по [INFO]) за адресою: [ADDRESS] . 10.04.2024 на виконання вимог ухвали суду від 07.03.2024 від Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації надійшла інформація щодо осіб, які були зареєстровані у квартирі за адресою: [ADDRESS] , станом на [INFO]. Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 27.05.2024 залучено в якості заінтересованої особи Київську міську раду у справі за заявою [PERSON] , заінтересована особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Коротюк Оксана Вікторівна, про встановлення факту спільного проживання однією сім`єю; витребувано у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Коротюк О.В. належним чином завірену копію спадкової справи №71455271 у Спадковому реєстрі (номер у нотаріуса 14/2023) від 25.10.2023, заведеної після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . 09.07.2024 на адресу суду від приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Коротюк Оксани Вікторівни надійшла належним чином завірена копія спадкової справи № 14/2023 заведеної після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Заявник та представник заявника у судове засідання не з`явилися. При цьому, 16.08.2024 до суду від представника заявника - адвоката Нероди А.І. надійшла заява про розгляд справи у відсутність сторони заявника, заявлені вимоги підтримала у повному обсязі та просила задовольнити. Заінтересована особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Коротюк О.В. у судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлялась. Представник заінтересованої особи Київської міської ради у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся. При цьому, 16.08.2024 до суду від представника Київської міської ради надійшли письмові пояснення у справі, в яких, серед іншого, просив ухвалити рішення згідно норм чинного законодавства України та розглядати справу за відсутності представника Київської міської ради. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до спірних правовідносин, дійшов до наступного висновку. Згідно з ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Як вбачається з матеріалів справи, заявник [PERSON] , [INFO] перебував у зареєстрованому шлюбі із [PERSON] , [INFO] , у період з 21.12.1979 по 17.12.1991, що підтверджується відповідними свідоцтвами про укладення шлюбу від 21.12.1979 та про розірвання шлюбу від 17.12.1991. Відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 14.03.1994, квартира, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] належить на праві приватної власності [PERSON] . [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] виданого 03.08.2023. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина. 25.10.2023 [PERSON] звернувся до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Коротюк О.В. із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , на підставі якої було заведено спадкову справу №14/2023. 30.10.2023 [PERSON] було подано приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Коротюк О.В. заяву про прийняття спадщини за законом, як спадкоємцем четвертої черги згідно зі ст. 1264 Цивільного кодексу України. З матеріалів спадкової справи №14/2023, яка заведена після смерті [PERSON] , убачається, що інші особи, крім заявника із заявою про прийняття спадщини не зверталися. Відповідно до листа приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Коротюк О.В. від 30.10.2023 за вих. №166/02-14, за наявними матеріалами спадкової справи встановити факт спільного проживання [PERSON] та [PERSON] не є можливим, відтак факт спільного проживання підлягає встановленню в судовому порядку. Частиною 1 статті 15 ЦК України встановлено, що кожен має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа, як слідує зі змісту ч. 1 ст. 4 ЦПК України, має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно з ч. 1 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав (ч. 1 ст. 293 ЦПК України). За приписами ч. 3 ст. 294 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Пунктом 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України встановлено, що суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення. Частиною першою статті 315 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи про встановлення факту: 1) родинних відносин між фізичними особами; 2) перебування фізичної особи на утриманні; 3) каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню; 4) реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення; 5) проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу; 6) належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті; 7) народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження; 8) смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті; 9) смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру. Перелік юридичних фактів, що підлягають установленню в судовому порядку, визначений у частині першій статті 315 цього Кодексу, не є вичерпним. У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення. Згідно зі статтями 1216 та 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно зі статтею 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Відповідно до статті 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (стаття 1261 ЦК України). У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері (стаття 1262 ЦК України). У третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця (стаття 1263 ЦК України). У четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (стаття 1264 ЦК України). Статтею 3 СК України передбачено, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. У п. 6 рішення від 03.06.1999 № 5-рп/99 Конституційний Суд України зазначив, що до членів сім`ї належать особи, що постійно мешкають разом та ведуть спільне господарство. Ними можуть бути не тільки близькі родичі, але й інші особи, які не перебувають у безпосередніх родинних зв`язках. Обов`язковою умовою для визнання їх членами сім`ї є факт спільного проживання, ведення спільного господарства, наявність спільних витрат, купівлі майна для спільного користування, участі у витратах на утримання житла, його ремонт і т. п. При вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно враховувати правила ч. 2 ст. 3 СК України. Зазначений п`ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини. Відповідно до пункту 21, 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 "Про судову практику у справа про спадкування", при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно враховувати правила частини другої статті 3 СК про те, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Зазначений п`ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім`єю до набрання чинності цим Кодексом. До спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік), які проживали однією сім`єю зі спадкодавцем без шлюбу, таке право можуть мати також інші особи, якщо вони спільно проживали зі спадкодавцем, були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки, зокрема, вітчим, мачуха, пасинки, падчерки, інші особи, які взяли до себе дитину як члена сім`ї, тощо. Якщо постійне проживання особи зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не підтверджено відповідними документами, у зв`язку із чим нотаріус відмовив особі в оформленні спадщини, спадкоємець має право звернутися в суд із заявою про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, а не про встановлення факту прийняття спадщини. Згідно з позицією Верховного Суду України, викладеною в абз. 2 пункт 2 Постанови Пленуму "Про судову практику у справах про спадкування" за № 7 від 30.05.2008, якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення факту постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини. Для набуття права на спадкування за законом на підставі ст. 1264 ЦК України необхідне встановлення двох юридичних фактів: проживання однією сім`єю із спадкодавцем; на час відкриття спадщини має сплинути щонайменше п`ять років, протягом яких спадкодавець та особа (особи) проживали однією сім`єю. Обов`язковою умовою для визнання осіб членами сім`ї, крім власне факту спільного проживання, є наявність спільного бюджету, спільного харчування, купівлі майна для спільного користування, участі у спільних витратах на утримання житла, його ремонт, надання взаємної допомоги, наявність усних чи письмових домовленостей про порядок користування житловим приміщенням, інших обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини. Такий правовий висновок викладений Верховним Судом у постановах від 21.03.2019 в цивільній справі №461/4689/15-ц та від 12.08.2019 у справі №521/16365/15, який відповідно до положень ч.4 ст.263 ЦПК України враховується судом при виборі та застосуванні норми права до спірних правовідносин. На підтвердження факту спільного проживання однією сім`єю заявник надав: акт про спільне проживання від 20.03.2024, складений мешканцями багатоквартирного житлового будинку за адресою: [ADDRESS] , відповідно до якого [PERSON] , [INFO] проживав однією сім`єю разом з [PERSON] , [INFO] у квартирі за адресою: [ADDRESS] з 08.09.1981 по день смерті [PERSON] ([INFO]); квитанції про оплату комунальних послуг; членську книжку садівника садового товариства «Ветеран» [PERSON] , видану 25.05.2009, у розділі якої «Склад членів сім`ї садовода» міститься запис - « [PERSON] - дружина», а також, договір-замовлення №10.2127П на організацію та проведення поховання від 03.08.2023, укладений між [PERSON] та Ритуальною службою СКП «Спецкомбінат ПКПО», квитанцію про оплату послуг у розмірі 4773,40 грн., акт №23/23 приймання-передачі наданих послуг від 02.08.2023, підписаний замовником [PERSON] та виконавцем Фізичною особою-підприємцем [PERSON] , відповідно до якого виконавцем було надано послуги, пов`язані з організацією та проведенням поховання померлої вартістю 39860,00 грн.; довідку від 04.08.2023 Ритуальної служби Спеціалізованого комунального підприємства «Спецкомбінат ПКПО» видану [PERSON] , про те, що 04.08.2023 на кладовищі Міському на підставі свідоцтва про смерть серії [NUMBER] здійснено поховання померлої [PERSON] . Крім того, заповіт [PERSON] складений 28.03.2019, відповідно до якого все його майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось, і взагалі все те, що йому буде належати на день смерті і на що він за законом матиме право, заповів [PERSON] , [INFO] . До того ж, згідно з довідки про реєстрацію місця проживання особи відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Оболонської РДА від 29.11.2023, заявник з 05.08.1980 зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . Суд, вивчивши матеріали справи та всебічно проаналізувавши обставини в їх сукупності, надавши оцінку зібраним по справі доказам, виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному, об`єктивному та всебічному з`ясуванні обставин справи, прийшов до висновку, що факт, про встановлення якого просить заявник, знайшов своє підтвердження у судовому засіданні, встановлення факту проживання має для заявника юридичне значення і потрібне для реалізації спадкових прав, а тому заяву про встановити факт спільного проживання однією сім`єю, слід задовольнити.

Outcome: approved