Jurisdiction: civil
Date: 2024-08-14 00:00:00

Описова частина Короткий зміст позовних вимог. Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача У червні 2024 року [PERSON] , яка діє від імені [PERSON] , звернулася до суду з вказаним позовом до Горохівської сільської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування поданого позову зазначає, що [INFO] помер батько позивача - [PERSON] . Після смерті спадкодавця відкрилася спадщина, яка складається з садового будинку та земельної ділянки для ведення садівництва, що розташовані за адресою: [ADDRESS] . Позивач звернулася до приватного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, однак нотаріус надав роз`яснення, згідно якого [PERSON] було відмовлено у заведені спадкової справи у зв`язку з пропуском шестимісячного строку, а також рекомендовано звернутися до суду. Ураховуючи наведене та вважаючи, що шестимісячний строк для прийняття спадщини вона пропустила з поважних причин через повномасштабне вторгнення рф на територію України, окупацію м.Херсон та м.Снігурівка, постійні обстріли, перебування в іншій країні, з метою збереження власної безпеки та збереження свого життя, призупинення роботи державних органів, тривалого часу на отримання свідоцтва про смерть спадкодавця, просила визначити їй додатковий строк три місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її батька [PERSON] , який помер [INFO] . Відзив на позовну заяву до суду не надходив. Інші процесуальні дії у справі Суддя Снігурівського районного суду Миколаївської області своєю ухвалою від 21 червня 2024 року зазначену позовну заяву прийняла до розгляду та відкрила провадження у справі, призначила підготовче судове засідання в порядку загального позовного провадження. Пояснення учасників справи Позивач та його представник у підготовче судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином та своєчасно, представник позивача надала суду заяву про розгляд справи у їх відсутності, позовні вимоги підтримали в повному обсязі та просила їх задовольнити, також просила суд залишити судові витрати за позивачем. Представник відповідача у підготовче судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином та своєчасно, подав заяву, у якій просить слухати справу у його відсутності, позовні вимоги визнають. З урахуванням вищезазначеного, суд вважає за можливе провести розгляд справи у судовому засіданні за відсутності сторін на підставі наявних у справі письмових доказів та, у відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України, без фіксації судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Згідно з ч.4 ст.200 ЦПК України суд за результатами підготовчого провадження ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. За таких обставин, суд ухвалив слухати справу в підготовчому судовому засіданні. Мотивувальна частина Фактичні обставини, встановлені судом Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до таких висновків. За загальним правилом статей 15,16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу має право звернутися до суду, який може захистити цивільне право або інтерес у один із способів, визначених частиною 1 статті 16 ЦК України, або й іншим способом, що встановлений договором або законом. Суд встановив, що [PERSON] є батьком [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про народження [PERSON] серії [NUMBER] від 11 листопада 1966 року, де в графі «Батько» записано [PERSON] /а.с.13/. Згідно свідоцтва про одруження серії [NUMBER] від 06 вересня 1986 року, [PERSON] та [PERSON] 06 вересня 1986 року зареєстрували шлюб. Прізвище дружини після реєстрації шлюбу - « [PERSON] » /а.с.14/. [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим 28 січня 2023 року Свалявським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Мукачівському районі Закарпатської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, актовий запис № 29 /а.с.15/. Згідно свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 12.10.2009 та витягу №24098022, садовий будинок за адресою: [ADDRESS] , на праві приватної власності належить [PERSON] /а.с.16-17/. Відповідно до державного акту на право приватної власності на землю Серії МК, виданого 30.09.1993, земельна ділянка розташована на території Олександрівської сільської ради за межами с.Олександрівка, для ведення садівництва та огородництва, площею 0,04 га, кадастровий номер 4825780400:14:000:0085, передана у приватну власність [PERSON] /а.с.18/. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина. До складу спадкового майна входить садового будинку та земельної ділянки для ведення садівництва, що розташовані за адресою: [ADDRESS] , що належали спадкодавцю на підставі Державного акту на право власності на землю, а також свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 12.10.2009 та витягу №24098022. 10.06.2024 приватним нотаріусом Миколаївського міського нотаріального округу Миколаївської області видано лист №80/01-16 «щодо надання роз`яснення чинного законодавства з питань прийняття заяви про прийняття спадщини та видачі свідоцтва про право на спадщину», згідно якого [PERSON] відмовлено у прийнятті заяви, у зв`язку з пропуском шестимісячного строку /а.с.19/. Згідно листа приватного нотаріуса Миколаївського міського нотаріального округу Миколаївської області Тищенко Олега №106/01-16 від 09.07.2024, встановлено, що спадкова справа не заводилась. Інші спадкоємці відсутні. Відповідно до ст.1268 ЦК України спадкоємець за законом або за заповітом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно ч.ч.1,2 ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). За нормою ч. ч. 1, 2 ст.1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст.1270 ЦК України). Частинами 1 та 3 ст. 1272 ЦК України визначено, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правила ч.3 ст.1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. За змістом цієї статті, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно з ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Обов`язок доведення поважності пропущеного строку покладається на спадкоємця. Строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] закінчився 01 квітня 2023 року, а із відповідною заявою про прийняття спадщини позивач звернулася у червні 2024 року. У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", введено в Україні воєнний стан із 05 год 30 хв 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який продовжувався і триває дотепер. Відповідно до наказу Мінреінтеграції тимчасового окупованих територій України від 22.12.2022 № 309 "Про затвердження Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією" територія Снігурівської міської територіальної громади у період з 19 березня 2022 року по 11 листопада 2022 року перебувала під окупацією; територія Херсонської міської територіальної громади у період з 24 лютого 2022 року по 11 листопада 2022 року перебувала під окупацією, з 11 листопада 2022 року по 01 травня 2023 року - територія можливих бойових дій, з 01 травня 2023 року - територія активних бойових дій. Кабінет Міністрів України 28 лютого 2022 року прийняв постанову №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції від 28.04.2022 року), у якій у п.3 установив, що на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини, з наступними змінами у редакції від 24.06.2022 року, згідно якої було визначено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. 09 травня 2023 року постановою Кабінету Міністрів України №469 зазначену вище норму виключено, тобто, повернуто шестимісячний строк для прийняття спадщини. Верховним судом в постанові по справі № 580/1300/22 від 18.01.2023 року було роз`яснено, що "69. Крім того, у Рішенні Конституційного Суду України від 23 січня 2020 року № 1-р/2020 вказано, що юридичну визначеність слід розуміти через такі її складові елементи: чіткість, зрозумілість, однозначність норм права; право особи у своїх діях розраховувати на розумну та передбачувану стабільність існуючого законодавства та можливість передбачати наслідки застосування норм права (легітимні очікування). 70. У Рішенні Конституційного Суду України від 23 січня 2020 року № 1-р/2020 також зазначено, що кожна особа залежно від обставин повинна мати можливість орієнтуватися в тому, яка саме норма права застосовується у певному випадку, та мати чітке розуміння щодо настання конкретних юридичних наслідків у відповідних правовідносинах з огляду на розумну та передбачувану стабільність норм права. 75. Також колегія суддів зазначає, що поняття "легітимні очікування", головним чином походять від англійського терміну "legitimate expectations" як розумні, небезпідставні або обґрунтовані очікування. У юридичній практиці зазначений термін також має такі альтернативні назви як правомірні, законні, розумні або виправдані сподівання. 76. Принцип легітимних очікувань широко застосовується у судовій практиці та ґрунтується на низці конституційних положень, які гарантують захист права власності (стаття 41 Конституції України) та передбачуваність (прогнозованість) законодавства, яким визначаються обмежувальні заходи (статті 22, 57, 58, 94 та 152 Конституції України). Реалізація принципу легітимних очікувань полягає у досягненні бажаного результату шляхом вчинення правомірних дій з огляду на заздалегідь передбачені ймовірні наслідки; втілення легітимних очікувань унеможливлюється, зокрема, у випадку, коли особа не може досягнути прогнозованого результату внаслідок зміни правової основи у такі строки, що не є розумними та обґрунтованими. 79. Правовим підґрунтям для виникнення в особи легітимного очікування можуть бути: норми права (законодавство), судова практика, акт індивідуальної дії, конкретне судове рішення, що набуло законної сили, або умови договору; відсутність у законі приписів щодо певного права, яке однак, слідує із загальних конституційних принципів або природного права, або відсутність закону, який визначає механізм реалізації такого права, не може свідчити про відсутність правового підґрунтя для виникнення в особи легітимного очікування щодо реалізації такого права. Суд ураховує, що після введення в Україні з 24 лютого 2022 року воєнного стану, реалізація права на спадкування ускладнилася через масову евакуацію громадян, відключення державних реєстрів, проблем зі зв`язком та транспортом, загрозою ракетних ударів, частим та тривалим вимкненням світла. При цьому, факт пропуску строку для прийняття спадщини не може бути підставою для усунення від спадкування. Таким чином, повномаштабне вторгнення та активні бойові дії зі сторони держави агресора, зміни у законодавстві, які допускали зупинення перебігу строку для прийняття спадщини, у сукупності з необхідністю вжиття позивачем заходів з організації умов збереження свого життя та здоров`я шляхом виїзду закордон, окупацію м.Херсон та м.Снігурівка, постійні обстріли, призупинення роботи державних органів, тривалого часу на отримання свідоцтва про смерть спадкодавця, пропуск позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини пов`язаний з наявністю у неї об`єктивних труднощів для своєчасного прийняття спадщини. Враховуючи вищенаведені причини пропуску позивачем строку на прийняття спадщини, які суд вважає поважними, визнання позову відповідачем, за відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину, або заперечували б щодо прийняття спадщини позивачем за наявності у них права на спадкування, суд вважає наявними підстави для задоволення позовних вимог й надання позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, що відповідатиме принципам верховенства права та справедливості. Отже, позов [PERSON] підлягає до задоволення. Щодо розподілу судових витрат Згідно п.6 ч.1ст.264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, у тому числі, питання щодо розподілу між сторонами судових витрат. Позивачем при подачі позову сплачено судовий збір у розмірі 1211,20 грн. На прохання позивача, суд не стягує з відповідача понесені судові витрати. На підставі викладеного, ст. 1261, 1270, 1272ЦК України та

Outcome: approved