Jurisdiction: civil
Date: 2024-08-27 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом про зменшення розміру аліментів, що стягуються з нього на утримання неповнолітньої доньки [PERSON] , [INFO] з 1/ 4 частини до 1/6 всіх видів та зменшити розмір аліментів, що стягуються нього на утримання неповнолітньої доньки [PERSON] , [INFO] з 1/4 частини до 1/6 частин всіх видів заробітку щомісячно і до досягнення дитиною повноліття. В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що рішенням Дергачівського районного суду Харківської області від 17.11.2009 з нього стягують аліменти на утримання неповнолітньої дочки [PERSON] , [INFO] у розмірі 1/4 частин середнього заробітку. Крім того судовим наказом Дергачівського районного суду Харківської області з нього стягнуто аліменти на утримання неповнолітньої доньки [PERSON] , [INFO] у також розмірі 1/4 частини всіх видів заробітків. Оскільки з усіх видів заробітку (доходу) позивача здійснюється стягнення аліментів на двох дітей в розмірі частини щомісячно, що на думку позивача не відповідає вимогам законодавства щодо визначення розміру стягуваних аліментів, у зв`язку з чим він просить суд зменшити розмір стягнення аліментів до 1/6 частини всіх видів заробітку на кожну дитину. Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області відкрито провадження по справі та призначено її розгляд за правилами загального позовного провадження. Сторони у судове засідання не з`явилися. Позивач у прохальній позовної заяви просив справу розглянути без його участі. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явилася, надіслала до суду заяву, в якій просила справу розглянути без її участі, зазначила, що проти позову не заперечує. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явилася, причини неявки не повідомила, повідомлялася своєчасно та належним чином, про що свідчать зворотні поштові повідомлення про вручення судових повісток у судові засідання, призначені на 08.07.2024 та 28.08.2024. Повідомлень щодо поважності причин її відсутності, заяви про відкладення розгляду справи чи слухання справи за її відсутності та відзиву на позов, або зустрічного позову до суду не надходило (а.с. 31, 44). На підставі ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка в судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. Враховуючи неявку у судове засідання усіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Розглянувши матеріали справи, дослідивши надані докази в їх сукупності, суд встановив наступні фактичні обставини та відповідні правовідносини. Частиною 1 ст. 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно з ст. 12, 13, 81 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цьогокодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Частиною першою ст. 11 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше, як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Матеріали справи свідчать, що позивач і відповідачка [PERSON] перебували у шлюбі, який 10.08.2010 був розірваний (а.с. 6). Від шлюбу мають дочку [PERSON] , [INFO] (а.с. 5). Рішенням Дергачівського районного суду Харківської області від 17.11.2009 з позивача стягуються аліменти на користь [PERSON] на утримання дочки [PERSON] , 13.04.2009, в розмірі 1/4 частини з усіх видів його заробітку (доходу), але не менше ніж 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, до досягнення дитиною повноліття, починаючи стягнення з 18.09.2009 (а.с. 12). В подальшому позивач зареєстрував другий шлюб з [PERSON] (а.с. 8). Від шлюбу має дочку [PERSON] , [INFO] (а.с. 9). Відповідно до судового наказу Дергачівського районного суду Харківської області від 27.05.2024 з позивача на користь [PERSON] стягнуто аліменти на утримання неповнолітнньої дочки [PERSON] , [INFO] також розмірі 1/4 частини з усіх видів заробітків, але не більше 10 прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку щомісячно, починаючи з 21.05.2024 і до досягнення дитиною повноліття (а.с. 14). У відповідності до ст. 51 Конституції України батьки зобов`язані утримувати дітей до їх повноліття. Конституційний обов`язок батьків щодо утримання дітей знайшов своє закріплення і в ст. 180 Сімейного кодексу України, відповідно до положень якої батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Статтею 192 СК України визначено, що розмір аліментів, визначений за рішенням суду або домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Пунктом 23 постанови Пленуму Верховного судуУкраїни від 15.05.2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» роз`яснено, що розмір аліментів, визначений судовим рішенням або за домовленістю між батьками, суд може змінити за позовом платника або одержувача аліментів у зв`язку зі зміною матеріального чи сімейного стану, погіршення чи поліпшення здоров`я когось із них. У новому розмірі аліменти сплачуються з дня набрання рішенням законної сили. Верховний Суд України в постанові від 05 лютого 2014 року в справі № 6-143цс-13 дійшов висновку, що з огляду на відсутність імперативної заборони змінювати розмір аліментів шляхом зміни способу їх присудження, за положеннями ст. 192 СК України зміна розміру аліментів може мати під собою й зміну способу їх присудження (зміна розміру аліментів, стягнутих за рішенням суду у частці від заробітку (доходу) матері, батька дитини на розмір аліментів у певній твердій грошовій сумі та навпаки). При розгляді позовів, заявлених з зазначених підстав, застосуванню підлягає не тільки ст.192 СК України, але й низка інших норм, присвячених обов`язку батьків утримувати своїх дітей (ст.182 «Обставини, які враховуються судом при визначенні розміру аліментів», ст. 183 «Визначення розміру аліментів у частці від заробітку (доходу) матері, батька дитини», ст. 184 «Визначення розміру аліментів у твердій грошовій сумі»). Враховуючи зміст ст.ст. 181, 192 СК України, розмір аліментів, визначений рішенням суду, не вважається незмінним. Таким чином, у зв`язку з тим, що на утриманні позивача перебувають дві неповнолітні дитини, що вказує про наявність суттєвих, істотних змін майнового та сімейного стану позивача, аліменти, які стягуються на утримання обох дочок [PERSON] [INFO] та [PERSON] [INFO] , мають бути зменшені до 1/6 частини всіх видів доходу позивача на кожну, але не менше ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму на кожну дитину відповідного віку При цьому суд вважає, що зменшення розміру аліментів до 1/6 частини доходів позивача відповідає вимогам ст. 182 та ч. 5 ст. 183 СК України щодо розміру аліментів на одну неповнолітню дитину. Таким чином, суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, прийшов до висновку, що позов про зменшення розміру аліментів підлягає задоволенню. На підставі викладеного та

Outcome: approved