Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-03 00:00:00

08 травня 2024 року заявник звернувся до суду із заявою про визнання недієздатним його батька [PERSON] , 1961 року народження, встановлення над ним опіки та призначення його опікуном. На обґрунтування своїх вимог заявником зазначено, що [PERSON] є батьком заявника та проживає разом із ним. [PERSON] страждає психічними розладами, перебуває на обліку в Хмельницькому обласному психоневрологічному диспансері та потребує постійного стороннього догляду згідно висновку ЛКК та МСЕК. Заявник вказує, що його батько не розуміє значення своїх дій та не може керувати ними, тому його необхідно визнати недієздатним. При цьому, заявник зазначає, що він є практично здоровий і відповідно може бути опікуном батька. Інших осіб, які би могли бути опікуном батька немає (інших дітей у нього немає). А тому, вимоги заяви просить задовольнити. Ухвалою суду від 13 травня 2024 року відкрито провадження по справі та призначено справу до судового засідання в порядку окремого провадження. Ухвалою суду від 21 травня 2024 року по справі призначено судово-психіатричну експертизу, проведення якої доручено експертам Хмельницької філії судово-психіатричних експертиз ДУ «Інститут судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України» та провадження по справі зупинено. Ухвалою суду від 16 липня 2024 року поновлено провадження у справі у зв`язку з надходженням до суду висновку судово-психіатричної експертизи. В судовому засіданні заявник та його представник підтримали заяву та просили її задовольнити та призначити [PERSON] опікуном над недієздатним батьком [PERSON] . Представник заінтересованої особи - органу опіки та піклування виконавчого комітету Хмельницької міської ради Матвійчук С.В. в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи без його участі, долучив до заяви подання про призначення [PERSON] опікуном над його батьком [PERSON] . Представник [PERSON] за дорученням [PERSON] проти задоволення заяви не заперечила. Дослідивши матеріали справи, заслухавши учасників процесу, суд знаходить заяву такою, що підлягає частковому задоволенню. Згідно п. 1 ч. 2, ч. 4\~ст. 293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи. Розгляд вказаної категорії справ проводиться судом у складі одного судді і двох присяжних. Відповідно до ст. 39 ЦК України фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. Порядок визнання фізичної особи недієздатною встановлюється Цивільно-процесуальним кодексом України. Судом об`єктивно встановлено, що [PERSON] , [INFO] , є особою з інвалідністю І групи загальні захворювання та потребує постійного стороннього догляду (копія довідки до акта огляду МСЕК серія 12 ААВ №026104, копія індивідуальної програми реабілітації інваліда №256). Крім того, згідно висновку судово-психіатричної експертизи № 473 від 24.06.2024 року [PERSON] страждає стійким хронічним психічним розладом у вигляді деменції, внаслідок ЧМТ з 2017 року (згідно з медичною документацією), внаслідок чого не може розуміти значення своїх дій та не може керувати ними. Таким чином, [PERSON] слід визнати недієздатним та встановити над ним опіку. Отже, вимоги заявника про визнання [PERSON] недієздатним повністю доведені, ґрунтуються на вимогах закону, а тому підлягають задоволенню. Згідно до ст. 58\~ЦК України\~опіка встановлюється над, зокрема, фізичними особами, які визнані недієздатними. Статтею 60\~ЦК України визначено, що\~суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування. Аналогічний порядок щодо встановлення опіку над недієздатною особою визначений ч. 1 ст. 300 ЦПК України. Відповідно до приписів частини другої, третьої та п`ятої статті 63 Цивільного кодексу України опікуном або піклувальником може бути лише фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Фізична особа може бути призначена опікуном або піклувальником лише за її письмовою заявою. Фізичній особі може бути призначено одного або кількох опікунів чи піклувальників. Відповідно до частини першої статті 67 Цивільного кодексу України, опікун зобов`язаний дбати про підопічного, про створення йому необхідних побутових умов, забезпечення його доглядом та лікуванням. Так, [PERSON] , [INFO] , є батьком заявника [PERSON] , [INFO] . Дані обставини підтверджуються копією паспорту громадянина України [PERSON] серія НА [NUMBER] , копією паспорту громадянина України [PERSON] серія [NUMBER] , копією свідоцтва про народження [PERSON] серія [NUMBER] ). [PERSON] з 10.11.2017 року зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . За цією ж адресою проживає постійно і заявник [PERSON] (копія довідки від 26.04.2024 року № 190). За результатами проходження попередніх психіатричного та наркологічного оглядів від 26.04.2024 року у заявника [PERSON] психіатричні, в тому числі спричинені вживанням психоактивних речовин, протипоказання для виконання опіки над дорослим відсутні. А відповідно до копії довідки від 26.04.2024 року вих. № 652 [PERSON] практично здоровий, може бути опікуном. Як вбачається із відповіді на запит від 27.07.2024 року вих. № 873/31.17-20 у архіві Відділу державної реєстрації актів цивільного стану у м. Хмельницькому наявний актовий запис про державну реєстрацію народження №1749, складеного 08.06.1984 року на [PERSON] , [INFO] , батьком якого є [PERSON] , [INFO] . У вказаному актовому записі у графі 19 «підстава запису відомостей про батька» зазначено: актовий запис про шлюб № 10, складений 03.09.1983 виконавчим комітетом Сушовецької сільської ради Білогірського району Хмельницької області. Заявник [PERSON] долучив копію паспорту матері [PERSON] , [INFO] , серія [NUMBER] , в якому стоїть відмітка про розірвання шлюбу із [PERSON] [INFO] , та вказав, що його мати проживає окремо та не може здійснювати обов`язки опікуна. Однак, як вбачається із висновку судово-психіатричного експерта № 473 при проведенні експертизи була присутня дружина, особу [PERSON] ідентифіковано за ксерокопією паспорту, анамнез зі слів підекспертного зібрати не можливо, так як він продуктивному мовному контакту недоступний, зі слів дружини відомо, що спадковість психічними захворюваннями у нього не обтяжена. Інших захворювань у нього дружина не пам`ятає. З дружиною розлучений, проте проживають разом. Як вбачається із подання про призначення опікуном над [PERSON] , зареєстрованого в реєстрі за № 2024233, заява [PERSON] розглянута на засіданні опікунської ради виконавчого комітету Хмельницької міської ради 14.08.2024 року та прийнято рішення про можливість виконувати [PERSON] обов`язки опікуна. Так, Верховним Судом у постанові від 07 квітня 2022 року у справі №712/10043/20 зазначено, що при призначенні опікуна важливі і обов`язково повинні враховуватися особисті приязні взаємини між опікуном і підопічним, що забезпечить нормальне життєзабезпечення підопічного. Можливість особи здійснювати повноваження опікуна перевіряються органом опіки та піклування, який висловлює пропозиції про доцільність призначення опікуна. Аналогічні положення зазначені у Правилах опіки та піклування, затверджених наказом Державного комітету України у справах сім`ї та молоді Міністерства освіти України, Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства праці та соціальної політики України 26 травня 1999 року № 34/166/131/88. Призначення опікуна недієздатної особи здійснюється за поданням органу опіки та піклування, яке повинне відповідати вимогам закону щодо його обґрунтованості та змісту, має бути подано в належній процесуальній формі згідно вимог Цивільного процесуального кодексу України. При внесенні подання орган опіки та піклування має якнайкраще врахувати інтереси особи, над якою встановлюється опіка (постанова Верховного Суду від 07 квітня 2022 року у справі № 712/10043/20). Так, суд зазначає, що таке подання не є рішенням за процесуальним статусом та має для суду лише рекомендаційний характер, і при постановленні судом рішення по справі не має пріоритетного значення, та може бути врахований на розсуд суду. Станом на сьогоднішній день саме орган опіки та піклування на підставі звернення особи чоловічої статі призовного віку із заявою про призначення його опікуном недієздатної особи, враховуючи введений у державі воєнний стан та закріплений статтею 65 Конституції України обов`язок щодо захисту Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, повинен з`ясувати необхідність такого, уникаючи можливих зловживань в цьому напрямку, та належним чином мотивувати свій висновок про можливість призначення особи опікуном. Натомість суд зауважує, що подане Виконавчим комітетом Хмельницької міської ради подання про призначення [PERSON] опікуном над недієздатним [PERSON] не містить належної мотивації: чому саме [PERSON] необхідно призначити опікуном, чому мати заявника - [PERSON] не може здійснювати обов`язки опікуна, враховуючи, що згідно висновку експерта саме вона супроводжувала [PERSON] для проведення експертизи (жодних заяв чи відомостей про не можливість здійснювати обов`язки опікуна до суду не надано). Також, інших об`єктивних підстав призначення [PERSON] опікуном [PERSON] у зазначеному поданні не міститься. При цьому, особа, яка бажає бути опікуном [PERSON] не надав суду жодних характеризуючи даних, не надано доказів того, що він є працевлаштованим та має стабільний заробіток. Отже, заявником жодним чином не підтверджено матеріальну здатність утримувати недієздатного. Також,\~матеріали справи\~не містять\~відомості про відсутність судимості,\~не надано\~довідки про\~те чи\~не перебуває\~заявник на\~обліку в\~психіатра та\~нарколога. Окрім того, суд наголошує, що умови існування в Державі можуть визначати домінування суспільного інтересу над приватним, що характерно для сучасної України, яка перебуває зараз в стані війни з росією. А тому, на переконання суду, конституційний обов`язок оборони незалежності та територіальної цілісності України, має перевагу над бажанням заявника бути опікуном двоюрідної баби. Разом з тим, згідно з частиною шостою статті 81 Цивільного процесуального кодексу України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. За таких обставин, проаналізувавши матеріали справи, вимоги законодавства, суд не знаходить підстав для задоволення заяви в частині призначення заявника опікуном над недієздатним батьком [PERSON] , а подання виконавчого комітету Хмельницької міської ради щодо можливості призначення його опікуном оцінює як таке, що винесено передчасно, без повного дослідження всіх обставин щодо цього, та ґрунтується виключно на даних отриманих від заявника. Зазначення у поданні про доцільність призначення [PERSON] опікуном без доведення вищезазначених умов не може бути підставою для задоволення заяви та, на переконання суду, свідчить про застосування суто формального підходу до вирішення питання про призначення заявника опікуном [PERSON] . Оскільки саме на орган опіки та піклування покладається обов`язок знайти особу, яка за своїми якостями (стан здоров`я, родинні зв`язки тощо) найбільш ефективно для особи, визнаної недієздатною, може виконувати обов`язки опікуна, та згідно з п.п. 3.3 п.3 Правила опіки та піклування, затверджених Наказом Державного комітету України у справах сім`ї та молоді, Міністерства освіти України, Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства праці та соціальної політики України 26.05.99 N 34/166/131/88 Зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 17 червня 1999 р. за N 387/3680 до документів, за наявності яких органи опіки і піклування призначають опікуна, належить також, рішення суду про визнання даної особи недієздатною, тому, суд зазначає,що відповідно до змісту вказаних Правил опіки та піклування, опіку над недієздатною особою та обов`язки опікуна над недієздатним [PERSON] тимчасово здійснює орган опіки і піклування за місцем проживання (перебування) недієздатного, до вирішення питання про призначення опікуна в порядку визначеному законом. Частиною першою\~статті 65 ЦК України\~передбачено, що до встановлення опіки або піклування і призначення опікуна чи піклувальника опіку або піклування над фізичною особою здійснює відповідний орган опіки та піклування. Роз`яснити, що відповідно до вимог ч. 6, ч. 7ст. 300\~ЦПК України, строк дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною визначається судом, але не може перевищувати двох років. Клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною має право подати опікун, представник органу опіки та піклування не пізніше ніж за п`ятнадцять днів до закінчення строку, визначеного частиною шостою цієї статті. Згідно ч. 2\~ст. 299 ЦПК України, судові витрати, пов`язані з провадженням справи про визнання фізичної особи недієздатною, відносяться на рахунок держави. На підставі викладеного,

Outcome: partial