Jurisdiction: civil
Date: 2024-08-13 00:00:00

22.05.2024 [PERSON] звернувся до суду з позовом, в якому просить визначити для нього додатковий строк для прийняття спадщини, що відкрилась після смерті його баби [PERSON] терміном на два місяці. В обґрунтування вимог зазначив, що [INFO] померла його баба [PERSON] . Після її смерті відкрилась спадщина на земельну ділянку (пай) для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території колишньої Новоселицької сільської ради Полонського району Хмельницької області, про яку позивач дізнався лише в лютому 2024 року. Він, як спадкоємець за законом п`ятої черги заяви в нотаріальну контору не подавав, оскільки його баба ще за життя відчужила майже все майно. Проте в травні 2024 дізнався про наявність заповіту на його ім`я. На звернення до нотаріуса про прийняття спадщини отримав відмову через те, що минув шестимісячний строк прийняття спадщини. У зв`язку з наведеним, просить визначити для нього додатковий строк для прийняття спадщини В судове засідання позивач [PERSON] не з`явився, доручив педставляти свої інтереси для адвоката Футерка В.Л., який в судовому засіданні позов підтримав та просив такий задовольнити із наведених вище підстав. Представник відповідача Полонської міської ради в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги визнає, не заперечує проти задоволення позову. Дослідивши письмові докази, суд зазначає про наступне. Встановлено, що відповідно до даних свідоцтва про народження серії [NUMBER] (а.с.11) батьками [PERSON] є [PERSON] та [PERSON] , яка, відповідно до даних свідоцтва по смерть серії [NUMBER] померла [INFO] (а.с.10). З даних витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу із зазначенням відомостей про другого з подружжя № 00043553187 від 13.02.2024 вбачається, що [PERSON] та [PERSON] зареєстрували шлюб 23.04.1967, прізвище дружини після реєстрації шлюбу « [PERSON] » (а.с.12). З витягу з ДРАЦСГ про державну реєстрацію народження відповідно до статтей 126, 133, 135 Сімейного кодексу України № 00043553083 від 13.02.2024 батьками [PERSON] є [PERSON] та [PERSON] (а.с.13). \~ \~ \~ \~Відповідно до даних свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] від 27.03.1982 [PERSON] та [PERSON] зареєстрували шлюб 27.03.1982 і дружина змінила прізвище з « [PERSON] » на « [PERSON] » (а.с.14). \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Нерухоме майно, яке належного [PERSON] та про яке було відомо позивачу, вона відчужила за життя (зокрема на підставі договорів дарування). У Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно відсутні відомості про будь- які об`єкти нерухомого майна, право власності на які належало б [PERSON] . У відомостях, які містяться у Реєстрі прав власності на нерухоме майно, наявна інформація про відчуження [PERSON] житлового будинку. Наведені обставини підтверджуються інформаційною довідкою (див. стор. 3) № 370907121 від 21.03.2024 (а.с.15-19). \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~З метою встановлення належності чи відсутності у [PERSON] земельних ділянок сільськогосподарського призначення представник позивача адвокат Футерко В. Л. звернувся до Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області з адвокатським запитом № 9-38/1-24 від 15 лютого 2024 року (а.с.20), на що Головне управління Держгеокадастру у Хмельницькій області листом від № 29-22-0.505-836/2-24 повідомило про належність [PERSON] на праві власності земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території колишньої Новоселицької сільської ради Полонського району Хмельницької області (а.с.21) та надало копію Державного акту на право приватної власності на землю серії Р2 № 856440, зареєстрованого у Книзі записів державної реєстрації державних актів на право власності та право постійного користування земельною ділянкою, договорів оренди землі записом від 26.03.2003 за № 603 (а.с.22-23). \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Після одержання інформації про земельну ділянку, позивач звернувся до нотаріуса з метою перевірки відомостей щодо відкриття спадкової справи за [PERSON] та наявність/відсутність її заповітів. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідно до витягу зі Спадкового реєстру № 76011452 від 28.02.2024 спадкова справа за [PERSON] не заводилась (наведена у витязі інформація очевидно стосується не [PERSON] , а іншої особи з таким самим повним іменем, зокрема інша особа померла у 2000 році, в той час як [PERSON] - у 2011 році). У витягу зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 76011190 від 28.02.2024 міститься інформація про 2 заповіти [PERSON] : 1) за № 46924010 у Спадковому реєстрі, який був посвідчений 08.05.2009 приватним нотаріусом Бондар С.М.; за № 49635084 у Спадковому реєстрі, посвідчений у Тарасівській сільській раді Олешківського району Херсонської області 07.07.2010 (а.с.26-27). Про існування двох заповітів [PERSON] позивачу не було відомо раніше (до 28 лютого 2024 р.). На адвокатський запит адвоката Футерка В.Л. № 19-38/1-24 від 29.02.2024 виконавчий комітет Полонської міської ради у листі № 590 від 12.03.2024 повідомив про неможливість надання відомостей щодо реєстрації місця проживання [PERSON] станом на 31.10.2011 (на день смерті) та осіб, які проживали разом з нею, через відсутність такої інформації (а.с.40). \~ \~ \~ \~На заяву позивача від 07.05.2024 приватний нотаріус Гаврилюк Т.В. листом від 09.05.2024 № 36/01-16 роз`яснила позивачу, що він вважається таким, що спадщину не прийняв, а також роз`яснила його право звернутися до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини (а.с.46). \~ \~ \~ \~З даних заповіту (а.с.68) встановлено, що [PERSON] належні їй на праві власності майновий та земельний паї заповіла своєму онукові [PERSON] (а.с.68). Згідно зі\~ст. 1261 ЦК України\~у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Частиною першою\~статті 1268 ЦК України\~передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до частини першої\~статті 1269 ЦК України\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 1\~ст. 1270 ЦК України\~для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно з ч. 3\~ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. \~ \~ \~ \~Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через брак інформації про смерть спадкодавця, незнання положень закону тощо, тоді немає правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Відповідно до п. 24\~постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування»\~особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК України. Відповідно до частини першої\~статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Отже, прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій. Неприйняття спадкоємцем спадщини може бути виражено фактично, коли спадкоємець протягом строку, встановленого для прийняття спадщини, не здійснює дій, що свідчать про намір прийняти спадщину, або може бути виражено явно, коли спадкоємець шляхом подачі заяви в нотаріальну контору виражає свою незгоду прийняти спадщину. Згідно з ч. 2\~ст. 13 ЦПК України\~- збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду. Згідно з ч. 3 ст.\~12; ч. 1 ст.\~81 ЦПК України\~- кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. Відповідно до ч. 1\~ст. 76 ЦПК України\~доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи, і які в розумінні ст.ст. 77-78 ЦПК України\~повинні бути належними, допустимими, достовірними та достатніми. У постанові від 28 березня 2022 року в справі № 750/2158/21 (провадження № 61-753св22) Верховний Суд зазначив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, першорядно, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. З огляду на те, що про наявність заповіту [PERSON] дізнався лише в травні 2024 року, бо до того вважав, що спадщина після смерті його баби відсутня, дану обставину суд визнає поважною причиною пропуску шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини. Зважаючи на викладене, враховуючи також відповідач Полонська міська рада позовні вимоги визнає та не заперечує щодо задоволення позову, суд вважає, що позов підлягає задоволенню.

Outcome: approved