Jurisdiction: civil
Date: 2024-08-20 00:00:00

17.05.2021 позивач КП "ХТМ" завернулось до суду з зазначеним позовом, в якому просить стягнути солідарно з відповідачів заборгованість за послуги з теплопостачання за період з 01.07.2013 по 31.03.2021 розмірі 193340,93 грн, три відсотки річних у розмірі 3645,13 грн, інфляційні витрати у розмірі 8515,40 грн та судовий збір. Свої вимоги комунальне підприємство "Харківські теплові мережі" обґрунтовує тим, що вони надають послуги централізованого опалення та підігріву холодної води для потреб гарячого водопостачання, а відповідачі отримують ці послуги і за період з 01.07.2013 по 31.03.2021 не в повному обсязі сплачують вартість наданих послуг, у зв`язку з чим утворилась заборгованість. 28.10.2021 заочним рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова стягнуто солідарно з [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] на користь КП «Харківські теплові мережі» заборгованість за послуги з теплопостачання за період з 01.07.2013 по 31.03.2021 у розмірі 193\~340 (сто дев`яносто три тисячі триста сорок) грн 93 коп. Стягнуто солідарно з [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] на користь КП «Харківські теплові мережі» три відсотки річних у розмірі 3645,13 грн, інфляційні витрати у сумі 8515,40 грн, а всього 12\~160 (дванадцять тисяч сто шістдесят) грн 53 коп. Стягнуто з [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] на користь КП «Харківські теплові мережі» судовий збір по 430 (чотириста тридцять) грн 35 коп з кожного. 04.07.2024 відповідачі [PERSON] та [PERSON] звернулись з заявою про перегляд заочного рішення. 29.07.2024 ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова заочне рішення\~Дзержинського районного\~суду міста\~Харкова №638/7131/21,\~2/638/4249/21\~від 28.10.2021\~по цивільній\~справі за\~ \~позовом КП «Харківські теплові мережі» до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] стягнення заборгованості за послуги з теплопостачання скасовано, призначено справу до розгляду. 31.07.2024 протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду вказану справу передано в провадження судді Семіряда І.В. Представник позивача [PERSON] у судове засідання позовні вимоги підтримала, просила поновити строк позовної давності з 01.03.2017 по 31.03.2021, у подальшому представник позивача надала заяву про розгляд справи за її відсутності. Відповідачі [PERSON] , [PERSON] просили застосувати строк позовної давності та долучити до матеріалів справи копію свідоцтва про смерть відповідача [PERSON] та зазначили, що з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] ніхто не звертався. Відповідачі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] у судове засідання не з`явились, письмових заперечень проти позову з посиланням на докази, суду не надали, про час та місце розгляду справи повідомлялись своєчасно та належним чином, про причини неявки суду не повідомили. Суд вважає, що підстав для відкладення розгляду справи немає, оскільки наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення рішення, адже основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні учасників справи, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні Суд, вислухавши представника позивача, відповідачів [PERSON] , [PERSON] , дослідивши матеріали справи, приходить до наступного. Приписами ст. ст. 12, 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Судом встановлено, що [PERSON] ,\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] \~зареєстрованіза адресою: [ADDRESS] та є абонентами КП "Харківські теплові мережі", відкрито особовий рахунок № [NUMBER] . Відповідач [PERSON] , [INFO] помер [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть, виданого Першим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, актовий запис 7816. Відповідно до ст. 162 ЖК України плата за комунальні послуги береться крім квартирної плати за затвердженими в установленому порядку тарифами. Строки внесення квартирної плати і плати за комунальні послуги визначаються угодою сторін. Наймач зобов`язаний своєчасно вносити квартирну плату і плату за комунальні послуги. \~ Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 7 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» споживач зобов`язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами. Пунктом 5 частини 2статті 7Закону України «Про житлово-комунальні послуги» від09.11.2017№2189-VIII\~(який введено в дію з 01.05.2019) передбачено, що індивідуальний споживач зобов`язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами. Згідно зі ст. ст. 150, 156, 162 ЖК України власник житлового будинку (квартири), а також члени його сім`ї також зобов`язані утримувати квартиру, сплачувати за комунальні послуги за затвердженими тарифами. Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу. За правилами ч.1 ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). ч.2 ст. 625 ЦК України передбачає, що боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Згідно ст. 64 ЖК України наймачі несуть рівні обов`язки по сплаті комунальних послуг, повнолітні члени сім`ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов`язаннями, що випливають із зазначеного договору.. Відповідно до ч.2 ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Таким чином, судом встановлено, що у відповідачів перед позивачем утворилась заборгованість у розмірі 193340,93 грн за період з 01.07.2013 по 31.03.2021. Разом з\~тим,\~зматеріалів справи вбачається, що КП «ХТМ» звернулось до суду з позовом 17.05.2021, заборгованість просить стягнути за період з 01.07.2013 по 31.03.2021. Відповідачами [PERSON] та [PERSON] заявлено клопотання про застосування строку позовної давності. Відповідно до\~статті 256 ЦК України\~позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Позовна давність - це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до відповідальності після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення. Інститут позовної давності виконує кілька завдань, у тому числі забезпечує юридичну визначеність та остаточність, запобігаючи порушенню прав відповідачів, які можуть трапитись у разі прийняття судом рішення на підставі доказів, що стали неповними через сплив часу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (стаття 257 ЦК України). Відповідно до\~статті 253 ЦК України\~перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. За загальним правилом перебіг загальної і спеціальної позовної давності починається з дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила (частина перша\~статті 261 ЦК України). Початок перебігу строку позовної давності збігається з моментом виникнення у зацікавленої сторони права на позов, тобто можливості реалізувати своє право в примусовому порядку через суд. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови в позові (частина четверта\~статті 267 ЦК України). Позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення (частина третя\~статті 267 ЦК України). Разом з тим,\~постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2»\~(із змінами і доповненнями, внесеними постановами Кабінету Міністрів України) введено з 12 березня 2020 року на всій території України карантин. Було запроваджено обмежувальні заходи щодо протидії поширенню коронавірусу COVID-19, які безпосередньо впливають на виконання державою своєї соціальної, економічної, правозахисної функцій, було введено певні обмеження прав та свобод людини і громадянина. Строк карантину неодноразово продовжувався. Законом України № 530-ІХ від 17 березня 2020 року «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)»\~введення карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, віднесено до форс-мажорних обставин (частина друга\~статті 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати»). Законом України від 30 березня 2020 року № 540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)»\~розділ «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України\~доповнено, зокрема, пунктом 12 наступного змісту: «Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього\~Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину». Вказаний Закон набрав чинності 02 квітня 2020 року. У пункті 12\~розділу «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України\~у редакції\~Закону України від 30 березня 2020 року № 540-IX\~перелічені всі\~статті цього Кодексу, які визначають строки позовної давності. І всі ці строки продовжено для всіх суб`єктів цивільних правовідносин на строк дії карантину у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19). Подібний висновок висловлено у постановах Верховного Суду від 07 вересня 2022 року у справі № 679/1136/21 (провадження № 61-5238св22), від 19 квітня 2023 року у справі № 199/782/21 (провадження № 61-1323св23), від 31 травня 2023 року у справі № 938/632/20 (провадження № 61-16716св21). З цього випливає, що у разі закінчення строку, який припадає на період дії карантину, такий строк продовжується до закінчення дії карантину. Як встановлено судом КП «Харківські теплові мережі» з квітня 2017 року по теперішній час надавались послуги з теплопостачання, які відповідачі повинні оплатити. З відомості про нарахування та оплату за послуги з теплопостачання з урахуванням періоду платежу за адресою: [ADDRESS] вбачається, що у спірний період підприємством нараховувалася щомісячно плата за надані послуги, але відповідачами оплата послуг не здійснювалася, у зв`язку з чим утворилася заборгованість. Установивши, що відповідачі фактично отримували житлово-комунальні послуги, проте належним чином не виконували своїх обов`язків щодо оплати наданих КП «Харківські теплові мережі» послуг, внаслідок чого у них утворилась заборгованість, суд дійшов висновку про те, що вимоги позивача про стягнення заборгованості підлягають задоволенню в межах строку позовної давності з урахуванням його продовження на час карантину. У спірних правовідносинах обов`язок споживачів сплачувати за надані позивачем послуги є щомісячним. Отже, позовна давність до вимог про стягнення заборгованості, що існували в межах трирічного строку до дня набрання чинності згаданим\~Законом № 540-IX - 02 квітня 2017\~року, тобто зі строком виконання з 02 квітня 2017 року вважається такою, що не спливла. Отже, заборгованість з відповідачів підлягає стягненню з 02.04.2017 по 31.03.2021. Відповідно до наданого позивачем розрахунку за період з 02.04.2017 по 31.03.2021 у відповідачів наявна заборгованість у сумі 129\~810,68 грн. Разом із цим, позивачем заявлено вимогу про стягнення заборгованості за послугу з централізованого опалення з відповідача [PERSON] , [INFO] , який помер. Відповідно до ст. 24 ЦК України цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент смерті. У зв`язку з чим позовні вимоги до [PERSON] , [INFO] , який помер не підлягають задоволенню. Відповідно до ч.2 ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Позивачем заявлено вимоги про стягнення інфляційних витрат та 3% річних та надано відповідний розрахунок 3% річних та інфляційних витрат, який проведено за період з травня 2018 по березень 2021, тобто в межах строку позовної давності, та з якого вбачається, що розмір 3% річних становить 3645,13 грн, інфляційні витрати - 8515,04 грн, які також підлягають стягненню з відповідачів солідарно. Відповідно ст. 141 ЦПК України з відповідачів в рівних частках підлягає стягненню судовий збір на користь позивача, пропорційно до задоволених вимог. Позовні вимоги КП «ХТМ» задоволено частково, а саме 69,1%, отже судовий збір підлягає стягненню у розмірі 69,1%, що становить 2081,60 грн (3012,42 грн*69,1%). \~

Outcome: partial