Jurisdiction: civil
Date: 2024-08-19 00:00:00

\~ \~ \~ \~Позивач Товариство з\~обмеженою відповідальністю\~"Фінансова\~компанія "КАПІТАЛ-ДНІПРО" звернулося до Царичанського районного суду Дніпропетровської області із позовом до відповідачів [PERSON] , [PERSON] , третя особа - державний нотаріус Царичанської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області Фрізен Наталія Юріївна, про визнання договору дарування земельної ділянки від 11.10.2022 року недійсним. \~ \~ \~ \~В обґрунтування своїх вимог посилаються на те, що Господарським судом Дніпропетровської області 26.07.2023 року було прийнято рішення у справі №904/1615/22, відповідно до якого стягнуто солідарно з Фермерського господарства "Дніпро", [PERSON] , [PERSON] на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Капітал-Дніпро" 24 061 780,30 грн. заборгованості за кредитом за договором про надання фінансового кредиту № ФК060121Д від 06.01.2021, 240 717,20 грн. комісії; 10 544 600,54 грн. заборгованості за кредитом за договором про надання фінансового кредиту № ФК060121Д/2 від 06.01.2021, 144 520,16 грн. комісії. Вирішене питання щодо розподілу судових витрат між сторонами. Рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 26.07.2023 року у справі №904/1615/22 набрало законної сили 01.11.2023 року. \~ \~ \~ \~Відповідач [PERSON] є батьком відповідача [PERSON] . \~ \~ \~ \~Позивач вказує, що під час розгляду справи Господарським судом Дніпропетровської області, відповідачем [PERSON] на користь сина - відповідача [PERSON] був вчинений Договір дарування земельної ділянки від 11.10.2022 року, зареєстрований в реєстрі за №327 державним нотаріусом Дніпровського районного нотаріального округу Фрізен Н.Ю., тобто безоплатно було відчужено своє майно сину [PERSON] з метою уникнення звернення стягнення на своє майно та уникнення виконання своїх зобов`язань перед позивачем. \~ \~ \~ \~Враховуючи вищевикладені обставини позивач просить: визнати Договір дарування земельної ділянки від 11 жовтня 2022 року, посвідчений державним нотаріусом Царичанської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області Фрізен Н.Ю. та зареєстрований в реєстрі за № 327 - недійсним; скасувати рішення державного нотаріуса Царичанської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області Фрізен Н.Ю. про державну реєстрацію прав на нерухоме майно - земельну ділянку, розташовану за номером [ADDRESS] , площею 0,1000 га, кадастровий номер: 1225680501:04:082:0005, цільове призначення: для ведення особистого селянського господарства. Ухвалою судді\~від 05.02.2024\~позовну заяву\~Товариства з\~обмеженою відповідальністю\~"Фінансова\~компанія "КАПІТАЛ-ДНІПРО"\~до [PERSON] ,\~ [PERSON] ,\~третя особа\~-\~державний нотаріус\~Царичанської державної\~нотаріальної контори\~Дніпропетровської області\~Фрізен Наталія\~Юріївна,\~про визнання\~договору дарування\~земельної ділянки\~від 11.10.2022\~року недійсним прийнято до свого провадження суддею Костюковим Д.Г., вирішено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання. Ухвалою суду від 08.05.2024 закрито підготовче провадження по справі за позовом Товариства з\~обмеженою відповідальністю\~"Фінансова\~компанія "КАПІТАЛ-ДНІПРО"\~до [PERSON] ,\~ [PERSON] ,\~третя особа\~-\~державний нотаріус\~Царичанської державної\~нотаріальної контори\~Дніпропетровської області\~Фрізен Наталія\~Юріївна,\~про визнання\~договору дарування\~земельної ділянки\~від 11.10.2022\~року недійсним та призначено справу до розгляду по суті. \~ \~ \~ \~Представник позивача\~ТОВ "Фінансова\~компанія "КАПІТАЛ-ДНІПРО" - адвокат Кислий Є.І. надіслав до суду заяву, в якій прохав провести розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримує повністю, прохає їх задовольнити та не заперечує проти ухвалення заочного рішення. \~ \~ \~ \~Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, хоча був належним чином повідомлений про дату та час розгляду справи в суді, причини неявки суду не повідомив, заяви про відкладення розгляду справи чи розгляд справи у його відсутність, будь-яких інших клопотань до суду не надіслав, своїм правом на подання відзиву на позов не скористався. \~ \~ \~ \~Відповідач [PERSON] та його представник - адвокат Пищида В.М. в судове засідання не з`явилися, хоча були належним чином повідомлені про дату та час розгляду справи в суді, причини неявки суду не повідомили, заяви про відкладення розгляду справи чи розгляд справи у їх відсутність, будь-яких інших клопотань до суду не надіслали, своїм правом на подання відзиву на позов не скористалися. \~ \~ \~ \~Третя особа - державний нотаріус Царичанської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області Фрізен Н.Ю. в судове засідання не з`явилася, надіславши до суду заяву про розгляд справи у її відсутність. Відповідно до ч.1 ст. 280 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин, відповідач не подав відзив на позов, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. 20 серпня 2024 року судом постановлено ухвалу про заочний розгляд справи. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. \~ \~ \~ \~Суд, дослідивши доводи позовної заяви та надані суду докази, робить наступні висновки. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що? ? 06 січня 2021 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Капітал-Дніпро» та Фермерським господарством «Дніпро» в особі голови Лабагура Валерія Олександровича було укладено договори про надання фінансового кредиту № ФК060121Д і № ФК060121Д/2 (а.с. 15-21, а.с.22-28). \~ \~ \~ \~Також, 06 січня 2021 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Капітал-Дніпро» та [PERSON] і Фермерським господарством «Дніпро» в особі голови Лабагура Валерія Олександровича було укладено договори поруки № ФК060121/1 та № ФК060121/3 (а.с. 29-30, 31-32). \~ \~ \~ \~Відповідно до вказаних договорів поруки [PERSON] несе солідарну відповідальність із боржником перед кредитором за виконання боржником умов основного зобов`язання усім належним йому майном та грошовими коштами. \~ \~ \~ \~11 жовтня 2022 року [PERSON] та [PERSON] уклали оспорюваний у цій справі договір дарування, посвідчений державним нотаріусом Царичанської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області Фрізен Н.Ю. та зареєстрований в реєстрі за № 327, відповідно до якого дарувальник передав безоплатно у власність, а обдаровуваний прийняв у власність безоплатно земельну ділянку, розташовану за номером [ADDRESS] , площею 0.1000 га, цільове призначення: для ведення особистого селянського господарства, кадастровий номер - 1225680501:04:082:0005, яка належить дарувальнику на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно, виданого 27 червня 2014 року [PERSON] , державним реєстратором прав на нерухоме майно реєстраційної служби Царичанського районного управління юстиції Дніпропетровської області, державна реєстрація права власності у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно проведена 27 червня 2014 року, номер запису про право власності 6163370, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 395329812256 (а.с.11-14). Оцінена сторонами договору вартість подарованого майна 10 000 гривень (п.4 Договору) та відповідно до Витягу із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок від 07 жовтня 2022 року нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить 1 722,39 грн. (п.5 Договору). Відчужувана земельна ділянка не є спільною сумісною власністю, так як набута дарувальником у результаті реалізації свого права на безоплатну приватизацію землі у межах норм безоплатної приватизації та є його особистою приватною власністю, що стверджується у заяві, яка доведена до відома обдаровуваного (п.12 Договору). \~ \~ \~ \~Відповідно до ст.ст.2, 4 ч.1 ст.4 Закону України «Про доступ до судових рішень» кожен має право на доступ до судових рішень у порядку, визначеному цим Законом. Судові рішення, внесені до Єдиного державного реєстру судових рішень, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України. \~ \~ \~ \~Як вбачається із інформації на сайті Єдиного державного реєстру судових рішень, що є у вільному доступі, у провадженні Царичанського районного суду Дніпропетровської області знаходяться цивільні справи за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "КАПІТАЛ-ДНІПРО" до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про визнання недійсними договорів дарування від 11.10.2022 №324, від 11.10.2022 №326, від 13.10.2022 №338, від 13.10.2022 №340, від 13.04.2023 №246, від 27.06.2023 №719 (справи №№196/126/24, 196/128/24, 196/129/24, 196/130/24, 196/131/24, 196/134/24 - суддя Костюков Д.Г.) та про визнання договорів дарування від 13.10.2022 №339, від 13.10.2022 №341, від 11.102022 №325 (справа 196/132/24 - суддя Бабічева Л.П.), за умовами яких [PERSON] та [PERSON] на користь [PERSON] був безоплатно подарований ряд об`єктів нерухомості (земельні ділянки та нежитлові будівлі). Зазначені договори дарування не є предметом цього спору, однак мають істотне значення для правильності встановлення дійсних обставин справи, оскільки свідчать про вчинення [PERSON] та [PERSON] дій з відчуження нерухомого майна на користь близької особи протягом короткого часу безпосередньо перед початком судового розгляду справи про стягнення грошових коштів та під час нього. \~ \~ \~ \~Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 26 липня 2023 року та додатковим рішенням цього ж суду від 17 серпня 2023 року у справі № 904/1615/22 позовні вимоги ТОВ "ФК "Капітал-Дніпро" до Фермерського господарства "Дніпро", [PERSON] та [PERSON] про стягнення 41 447 298,93 грн. задоволено частково, стягнуто солідарно з ФГ "Дніпро", [PERSON] , [PERSON] на користь ТОВ "ФК "Капітал-Дніпро" 24 061 780,30 грн. заборгованості за договором про надання фінансових послуг № ФК060121Д від 06.01.2021; 240 717,20 грн. комісії; 10 544 600,54 грн. заборгованості за кредитом за договором про надання фінансового кредиту № ФК060121Д/2 від 06.01.2021; 144 520,16 грн комісії; стягнуто з ФГ "Дніпро" на користь ТОВ "ФК "Капітал-Дніпро" 174 958,09 грн судового збору; стягнуто з [PERSON] на користь ТОВ "ФК "Капітал-Дніпро" 174 958,09 грн судового збору; стягнуто з [PERSON] на користь ТОВ "ФК "Капітал-Дніпро" 174 958,09 грн судового збору; стягнуто солідарно з ФГ "Дніпро", [PERSON] , [PERSON] на користь ТОВ "ФК "Капітал-Дніпро" витрати на правничу допомогу в розмірі 80 000,00 грн. \~ \~ \~ \~Постановою Центрального апеляційного господарського суду від 01.11.2023 рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 26.07.2023 у справі № 904/1615/22 залишено без змін. \~ \~ \~ \~Як вбачається з досліджених ухвал Господарського суду Дніпропетровської області провадження у справі №904/1615/22 було відкрито 20 жовтня 2022 року, а перед цим 12 жовтня 2022 року позов кредитора залишався Господарським судом без руху. \~ \~ \~ \~Вказані судові рішення були досліджені судом на сайті Єдиного державного реєстру судових рішень, що є у вільному доступі. \~ \~ \~ \~Таким чином судом встановлено, що відповідач [PERSON] є поручителем та несе із боржником Фермерським господарством «Дніпро» солідарну відповідальність перед ТОВ ФК Капітал-Дніпро за Договором про надання фінансового кредиту № ФК060121Д від 06.01.2021 та Договором про надання фінансового кредиту № ФК060121Д/2 від 06.01.2021. \~ \~ \~ \~Поміж тим, договір дарування між відповідачами [PERSON] та [PERSON] укладений безпосередньо під час звернення позивача ТОВ ФК Капітал-Дніпро до Господарського суду з позовом про стягнення заборгованості за кредитними договорами, у яких відповідач [PERSON] є поручителем та після настання зобов`язання у Фермерського господарства «Дніпро» в особі голови [PERSON] щодо погашення кредиту та відсотків за Договорами про надання фінансового кредиту (строк повернення кредиту було визначено до 15 грудня 2021 року включно). \~ \~ \~ \~Відповідно до сталої позиції Верховного Суду недійсність фраудаторного правочину в позаконкурсному оспорюванні має гарантувати інтереси кредитора (кредиторів) «через можливість доступу до майна боржника», навіть і того, що знаходиться в інших осіб. \~ \~ \~ \~Метою позаконкурсного оспорювання є повернення майна боржнику задля звернення на них стягнення, тобто, щоб кредитор опинився в тому положенні, яке він мав до вчинення фраудаторного правочину (постанови Верховного Суду від 05 квітня 2023 року в справі № 523/17429/20, 31 січня 2024 року в справі № 355/91/22 ). \~ \~ \~ \~У постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 липня 2019 року у справі № 369/11268/16-ц (провадження № 14-260цс19) зроблено висновок, що: «позивач вправі звернутися до суду із позовом про визнання договору недійсним, як такого, що направлений на уникнення звернення стягнення на майно боржника, на підставі загальних засад цивільного законодавства (пункт 6 статті 3 ЦК України) та недопустимості зловживання правом (частина третя статті 13 ЦК України), та послатися на спеціальну норму, що передбачає підставу визнання правочину недійсним, якою може бути як підстава, передбачена статтею 234 ЦК України, так і інша, наприклад, підстава, передбачена статтею 228 ЦК України». \~ \~ \~ \~Тобто, Велика Палата Верховного Суду у справі № 369/11268/16-ц сформулювала підхід, за яким допускається кваліфікація фраудаторного правочину в позаконкурсному оспорюванні як: фіктивного (стаття 234 ЦК України); такого, що вчинений всупереч принципу добросовісності та недопустимості зловживання правом (статті 3, 13 ЦК України); такого, що порушує публічний порядок (частини перша та друга статті 228 ЦК України). \~ \~ \~ \~Договором, що вчиняється на шкоду кредиторам (фраудаторним договором), може бути як оплатний, так і безоплатний договір. \~ \~ \~ \~До обставин, які дозволяють кваліфікувати безоплатний договір як такий, що вчинений на шкоду кредитору зокрема, відноситься: безоплатність договору; момент укладення договору; контрагент з яким боржник вчиняє оспорюваний договір (наприклад, родич боржника, дружина чи колишня дружина боржника, чоловік чи колишній чоловік боржника, пасинок боржника, пов`язана чи афілійована юридична особа). \~ \~ \~ \~Верховний Суд у своїй постанові від 05 січня 2024 року у справі № 761/40240/21 зауважив, що: недійсність фраудаторного правочину в позаконкурсному оспорюванні має гарантувати інтереси кредитора (кредиторів) «через можливість доступу до майна боржника», навіть і того, що знаходиться в інших осіб. Метою позаконкурсного оспорювання є повернення майна боржнику задля звернення на них стягнення, тобто, щоб кредитор опинився в тому положенні, яке він мав до вчинення фраудаторного правочину; в практиці касаційного суду допускається кваліфікація фраудаторного правочину в позаконкурсному оспорюванні як фіктивного (стаття 234 ЦК України) чи такого, що вчинений всупереч принципу добросовісності та недопустимості зловживання правом (статті 3, 13 ЦК України). Одна й інша підстави для кваліфікації правочину як фраудаторного побудовані законодавцем за моделлю оспорюваного правочину. Тобто, оспорення правочину має відбуватися за ініціативою кредитора як заінтересованої особи шляхом пред`явлення позовної вимоги про визнання правочину недійсним (позов про оспорювання правочину, ресцисорний позов); кваліфікація правочину як фіктивного виключається, якщо на виконання оспорюваного правочину було передано майно чи відбувся перехід прав; натомість для кваліфікації фраудаторного правочину в позаконкурсному оспорюванні як такого, що вчинений всупереч принципу добросовісності та недопустимості зловживання правом (статті 3, 13 ЦК України) не має значення, що на виконання оспорюваного правочину було передано майно чи відбувся перехід прав. Важливим для кваліфікації такого правочину як фраудаторного є те, що внаслідок його вчинення відбувається, зокрема, унеможливлення звернення стягнення на майно боржника чи зменшується обсяг його майна; очевидно, що одночасна кваліфікація оспорюваного фраудаторного правочину в позаконкурсному оспорюванні як фіктивного (стаття 234 ЦК України) і такого, що вчинений всупереч принципу добросовісності та недопустимості зловживання правом (статті 3, 13 ЦК України) не допускається. \~ \~ \~ \~Відповідно до усталеної практики Верховного Суду, відображеної зокрема в постановах від 14 січня 2020 року у справі № 489/5148/18, 27 квітня 2023 року у справі № 461/4033/20 правочин, учинений боржником у період настання в нього зобов`язання щодо погашення заборгованості перед кредитором, унаслідок якого боржник перестає бути платоспроможним, має ставитися під сумнів у частині його добросовісності та набуває ознак фраудаторного правочину (правочину, вчиненого боржником на шкоду кредитору). \~ \~ \~ \~Однією з основоположних засад цивільного законодавства є добросовісність (пункт 6 частини першої статті 3 ЦК України) і дії учасників цивільних правовідносин мають бути добросовісними. Тобто відповідати певному стандарту поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення. \~ \~ \~ \~Згідно з частиною третьою статті 13 ЦК України не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах. \~ \~ \~ \~У постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 липня 2019 року у справі № 369/11268/16-ц (провадження № 14-260цс19) зроблено висновок, що "позивач вправі звернутися до суду із позовом про визнання договору недійсним, як такого, що направлений на уникнення звернення стягнення на майно боржника, на підставі загальних засад цивільного законодавства (пункт 6 статті 3 ЦК України) та недопустимості зловживання правом (частина третя статті 13 ЦК України), та послатися на спеціальну норму, що передбачає підставу визнання правочину недійсним, якою може бути як підстава, передбачена статтею 234 ЦК України, так і інша, наприклад, підстава, передбачена статтею 228 ЦК України. Фіктивний правочин характеризується тим, що сторони вчиняють такий правочин лише для виду, знають заздалегідь, що він не буде виконаний, а тому така протизаконна ціль, як укладення особою договору дарування майна зі своїм родичем з метою приховання цього майна від конфіскації чи звернення стягнення на вказане майно в рахунок погашення боргу, свідчить, що його правова мета є іншою, ніж та, що безпосередньо передбачена правочином (реальне безоплатне передання майна у власність іншій особі), а тому цей правочин є фіктивним і може бути визнаний судом недійсним". \~ \~ \~ \~Встановивши, що договір дарування спрямований на перехід права власності на нерухоме майно з метою приховання майна від виконання в майбутньому рішення суду про стягнення грошових коштів, обґрунтованим є висновок про визнання оспорюваного правочину недійсним на підставі статті 234 ЦК України. \~ \~ \~ \~Такий висновок зроблений Касаційним цивільним судом Верховного Суду 15 березня 2021 року у справі № 754/14704/19-ц. \~ \~ \~ \~Даючи оцінку встановленим обставинам суд враховує, що позивачем доведено, що: \~ \~ \~ \~- оспорюваний договір дарування укладений між близькими родичами (батьком та сином); \~ \~ \~ \~- є безоплатним; \~ \~ \~ \~- є одним із серії аналогічних договорів, усі з яких спрямовані на перехід права власності на нерухоме майно від поручителя за борговим зобов`язанням до його близького родича; \~ \~ \~ \~- усі ці договори були укладені у короткий проміжок часу у зв`язку з поданням позову ТОВ «ФК «Капітал-Дніпро» про стягнення заборгованості за кредитними договорами, де дарувальник є поручителем; \~ \~ \~ \~- оспорюваний договір був укладений після настання строку виконання зобов`язання по кредитним договорам перед позивачем у боржника ФГ «Дніпро», головою якого є дарувальник - батько обдарованого; \~ \~ \~ \~- дарувальник є поручителем за вищевказаним зобов`язанням і відповідає за нього перед позивачем усім своїм майном; \~ \~ \~ \~- нерухоме майно за спірним договором дарування фактично не вибуло із володіння сім`ї відповідачів, усі з яких проживають за однією адресою, однак вибуло з власності поручителя за кредитними зобов`язаннями. \~ \~ \~ \~Такі дії відповідачів, вказують на те, що укладення між відповідачами спірного правочину не направлене на реальне настання правових наслідків, які обумовлені договором дарування, а здійснені з метою фіктивного переходу права власності на земельну ділянку з метою уникнення виконання договірних зобов`язань. \~ \~ \~ \~Уклавши спірний правочин зі своїм сином відповідач [PERSON] діяв очевидно недобросовісно та зловживав правами стосовно кредитора, оскільки уклав договір дарування, який порушує майнові інтереси кредитора і направлений на недопущення звернення стягнення на його майно як боржника. \~ \~ \~ \~Тобто, вирішуючи питання про наявність підстав для визнання недійсним правочину внаслідок укладення договору, зміст якого суперечить ЦК України, суд враховує, що відповідач відчужив майно на підставі безоплатного договору на користь близького родича і, як встановлено судом, після укладення спірного договору дарування у відповідача не залишилося майна, яке зможе забезпечити виконання рішення суду та за рахунок якого відповідач [PERSON] може у повному обсязі відповідати за своїми зобов`язаннями перед кредитором. \~ \~ \~ \~Таким чином, суд приходить до висновку, що оспорюваний договір дарування було вчинено з метою невиконання зобов`язання та уникнення звернення стягнення у рахунок погашення боргу, а тому є фіктивним і підлягає визнанню недійсним на підставі ст. 234 ЦК України. \~ \~ \~ \~Відповідно до п.1 ч.1 ст.27 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація права власності та інших речових прав проводиться на підставі, зокрема, укладеного в установленому законом порядку договору, предметом якого є нерухоме майно, речові права на які підлягають державній реєстрації. \~ \~ \~ \~Оскільки суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог щодо визнання недійсним договору дарування земельної ділянки, то позовні вимоги про скасування відповідного рішення нотаріуса про державну реєстрацію прав на це нерухоме майно також підлягають задоволенню у зв`язку з відсутністю належної підстави для такої державної реєстрації. \~ \~ \~ \~З огляду на зазначене, позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню. \~ \~ \~ \~Частиною 1 статті 141 ЦПК України передбачено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. \~ \~ \~ \~При повному або частковому задоволенні позову майнового характеру до кількох відповідачів судовий збір, сплачений позивачем, відшкодовується ними пропорційно до розміру задоволених судом позовних вимог до кожного з відповідачів. Солідарне стягнення суми судових витрат законом не передбачено. \~ \~ \~ \~Позивачем при поданні позову сплачений судовий збір у розмірі 6056,00 грн (а.с.1-2), а тому з відповідачів на користь позивача слід стягнути судовий збір у рівних частинах. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.7 ст. 158 ЦПК України у разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи. \~ \~ \~ \~Таким чином, вжиті ухвалою Царичанського районного суду Дніпропетровської області від 24.01.2024 за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Капітал-Дніпро" заходи забезпечення позову продовжують свою дію відповідно до ст. 158 ЦПК України. \~ \~ \~ \~На підставі викладеного,

Outcome: approved