Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-01 00:00:00

У лютому\~2022\~року [PERSON] \~звернувся до\~Червонозаводського районного\~суду м.\~Харкова з\~позовом до\~Товариства з\~обмеженою відповідальністю\~«Фінанс Проперті\~Групп»,\~треті особи:\~ [PERSON] ,\~державний реєстратор\~ [PERSON] , про усунення перешкод в користуванні власністю шляхом зняття обтяження, в обґрунтування якого зазначив, що 06.11.2019 року придбав у [PERSON] , діючого від імені власника [PERSON] , на підставі договору купівлі-продажу №5142/2019/1757157 автотранспортний засіб марки DAEWOO LANOS, державний номерний знак: [NUMBER] ( [NUMBER] ), 2006 року випуску, колір чорний, VIN [NUMBER] , номер кузова [NUMBER] . За умовами договору продавець гарантував, що майно, яке є предметом продажу за даним договором, належить йому на праві власності, не обтяжене арештом, у розшуку, заставі не перебуває, та не являється предметом спору у суді. Вказаний договір був оформлений і підписаний в сервісному центрі №5142 РСЦ МВС в Одеській області 06.11.2019 року в присутності адміністратора [PERSON] , яка перевірила, відповідність інформації внесеної до Договору документами, які надані сторонами. Того ж дня позивач здійснив реєстрацію транспортного засобі в сервісному центрі № [NUMBER] РСЦ МВС в Одеській області, на підставі чого отримав Свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу [NUMBER] . В подальшому позивач вирішив розпорядитися належним йому автомобілем, однак виявилось, що 21.12.2021 року, за № 29585292 реєстратором [PERSON] зареєстровано заставу рухомого майна на об`єкт обтяження автомобіль позивача. Також позивач згідно з відомостями Єдиного державного реєстру судових рішеня виявив, що в порядку виконання рішення суду у справі № 127/2-3282/11 шляхом проведення аукціону було реалізовано арештоване майно - автомобіль Daewoo Lanos, TF легковий седан ДНЗ НОМЕР (подання про зняття арешту на 62 ас., протокол проведення аукціону на 64 ас.). Вказані заходи проводились по виконавчому провадженню № 32661961. Позивач зазначає, що під час реєстрації [PERSON] права власності на автомобіль будь-яких обтяжень або обмежень на автомобілі не було, що підтверджується наведеними вище відомостями, згідно яких обтяження у вигляді застави було накладено значно пізніше реєстрації права власності на автомобіль позивачем. Таким чином, позивач, як добросовісний набувач у розумінні ст. 388 ЦК України, на час укладення договору купівлі-продажу будь-які обтяження щодо належного йому на праві автомобіля були відсутні, а тому накладення обтяження після придбання автомобіля порушує право власності позивача. Посилаючись на положення ст. 41 Конституції України, ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст. 321, 391 ЦК України, а також прецедентну практику ЄСПЛ, [PERSON] зазначає, що його порушене право підлягає судовому захисту, тому наявні законні підстави для усунення перешкод у здійснені позивачем права власності на автомобіль, оскільки, позивач будучи власником автомобіля, а тому наявність заборони на проведення реєстраційних операцій щодо належного йому на праві власності автомобіля, обмежує право власності позивача та підлягає захисту та відновленню. На підставі\~викладеного,\~позивач просив\~суд усунути йому перешкоди у здійсненні права власності на легковий автомобіль марки DAEWOO LANOS, VIN [NUMBER] , рік випуску - 2006, номер кузова [NUMBER] , колір - чорний, реєстраційний номер [NUMBER] , шляхом зняття обтяження у вигляді застави рухомого майна і виключення запису з Державного реєстру обтяжень рухомого майна: - зареєстровано 21.12.2021 року, за №29585292 реєстратором: Сосницька Олеся Миколаївна, Харківська регіональна філія державного підприємства «Національні інформаційні системи», Харківська область, зареєстровано заставу рухомого майна на об`єкт обтяження автомобіль легковий, DAEWOO LANOS, номер об`єкта. [NUMBER] , номер державної реєстрації: [NUMBER] , реєстраційний номер майна: [NUMBER] , DAEWOO LANOS, 2006 р.в., колір чорний, ДНЗ - [NUMBER] , VIN - [NUMBER] , за погодженням з обтяжувачем Товариством з обмеженою відповідальністю «ФІНАНС ПРОПЕРТІ ГРУПП», код: 41487593, 61003, майдан Павлівський, буд. 5, Боржник: [PERSON] , код: [NUMBER] , [ADDRESS] . Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 14 лютого 2023 року матеріали цивільної справи передано за територіальною юрисдикцією (підсудністю) до Дзержинського районного суду м. Харкова. 07 червня 2023 року на підставі ухвали Червонозаводського районного суду м. Харкова від 14 лютого 2023 року до Дзержинського районного суду м. Харкова надійшла справа за позовом [PERSON] до товариства з обмеженою відповідальністю «Фінанс Проперті Групп», треті особи: [PERSON] , державний реєстратор [PERSON] . Відповідно до ухвали від 09.06.2023 позовна заява прийнята до розгляду суддею Орос О.В. та справу призначено до розгляду в підготовчому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження. Судом на адресу зареєстрованого місцезнаходження відповідача направлялась копія ухвали Дзержинського районного суду м. Харкова від 09.06.2023 з копією позовної заяви та доданих до неї документів, які отримані відповідачем 03.07.2023, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с. 52). Проте, відповідач у встановлений судом строк відзиву на позовну заяву не подав, у зв`язку з чим суд розглядає справу на підставі наявних матеріалів відповідно до положень ч. 8 ст. 178 ЦПК України. Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 12 квітня 2024 року цивільну справу прийнято до провадження судді Тимченка А.М. та призначено до розгляду в підготовчому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження. Ухвалою суду від 15 травня 2024 року залучено до участі у справі як третю особу Державне підприємство «Національні інформаційні системи» (код 39787008, 04053, м. Київ, вул. Бульварно-Кудрявська, 4, адреса для листування: 61001, м. Харків, пр. Гагаріна, 10/1, inbox_kh@nais.gov.ua, тел. 0-800-508-584). Цією ж ухвалою закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду. В судове засідання учасники справи не з`явилися, позивач надав заяву про розгляд справи за його відсутністю. Аналогічну заяву надали представники третіх осіб ДП «НАІС» та [PERSON] . Відповідач, будучи належним чином повідомленим про судове засідання, в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, клопотань про відкладення розгляду справи не надходило. Згідно з ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин. Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки (п. 1 ч. 3 ст. 223 ЦПК України). На підставі викладеного, враховуючи обізнаність відповідача про розгляд цієї справи судом, наявність у відповідача та його представника зареєстрованого Електронного кабінету в системі «Електронний суд», тривалий розгляд справи, провадження у якій відкрито 09 червня 2023 року, що свідчить про достатність часу для реалізації процесуальних прав відповідача на ознайомлення з матеріалами справи, подання відзиву на позовну заяву, пояснень та інших заяв по суті спору, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутністю учасників справи. Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог з наступних підстав. Судом встановлено, що 06.11.2019 року між [PERSON] , як покупцем, та [PERSON] , діючого від імені власника [PERSON] , як продавцем було укладено Договір купівлі-продажу №5142/2019/1757157, за умовами якого продавець продав, а покупець купив автотранспортний засіб марки DAEWOO LANOS, державний номерний знак: [NUMBER] , 2006 року випуску, колір чорний, VIN [NUMBER] , номер кузова [NUMBER] . Згідно пункту 1.2. Договору продавець гарантував, що майно, яке є предметом продажу за даним договором, належить йому на праві власності, не обтяжене арештом, у розшуку, заставі не перебуває, та не являється предметом спору у суді. Зі змісту договору вбачається, що він оформлений та підписаний сторонами у сервісному центрі №5142 РСЦ МВС в Одеській області 06.11.2019 року в присутності адміністратора [PERSON] , яка перевірила відповідність інформації внесеної до Договору документами, які надані сторонами. 06.11.2019 року позивач здійснив реєстрацію транспортного засобі в сервісному центрі № [NUMBER] РСЦ МВС в Одеській області, на підставі чого отримав Свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу [NUMBER] . Згідно з листом начальника Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в Одеській області Михайла Козловського від 14.02.2022 № 31/15-46аз, згідно Єдиного державного реєстру транспортних засобів 06.11.2019 в ТСЦ 5142 автомобіль DAEWOO LANOS, VIN [NUMBER] , номер кузова [NUMBER] , був зареєстрований на підставі договору купівлі-продажу укладеного в ТСЦ 5142 06.11.2019 за № 5142/2019/1757157, за гр. [PERSON] , закріплено н/з [NUMBER] . Відповідно до відомостей Єдиного державного реєстру судових рішень, отриманих судом в режимі повного доступу, Вінницький міський суд Вінницької області в ухвалі від 19 квітня 2021 року у справі № 127/2-3282/11 встановив обставини, які не підлягають доказуванню у цій справі згідно з ч.4 ст.82 ЦПК України, а саме: «…Рішенням Ленінського районного суду м. Вінниці від 01.11.2011 у справі № 2-3282/11 стягнуто солідарно з [PERSON] , [PERSON] на користь ПАТ КБ «Надра» борг за кредитним договором № 20/10/2006/840-АВ/250 від 20.10.2006 в сумі 289936,54 грн, зокрема заборгованість з погашення кредиту у розмірі 62330,98 грн; заборгованість зі сплати процентів за користування кредитом у розмірі 17073,29 грн; 202711,47 грн пеня за порушення строку сплати ануітентного платежу; комісія 7820,80 грн. Вирішено питання судових витрат. 18.05.2012 державним виконавцем Замостянського відідлу ДВС ВМУЮ Гожою Т.О. відкрито виконавче провадження з виконання виконавчого листа № 2-3282-2011 виданого 17.04.2012 відносно боржника [PERSON] (на 66 а.с.). За для виконання рішення суду було проведено аукціон рухомого майна [PERSON] автомобіля Daewoo Lanos TF 69Y Д.Н.З. [NUMBER] ( протокол проведення аукціону на 64 а.с.) В органах державної виконавчої служби було відкрито виконавче провадження відносно боржника [PERSON] про стягнення заборгованості за виконавчим листом № 2-3282-2011 виданого 17.04.2012. В порядку виконання рішення шляхом проведення аукціону було реалізовано арештоване майно - автомобіль Daewoo Lanos TF легковий седан ДНЗ [NUMBER] ( подання про зняття арешту на 62 а.с., протокол проведення аукціону на 64 а.с.). Вказані заходи проводились по виконавчому провадженню № 32661961». Відповідно до Витягу з Державного реєстру обтяжень рухомого майна №77915563 від 04.02.2022 року, 21.12.2021 року, державний реєстратором: Сосницька Олеся Миколаївна, Харківська регіональна філія державного підприємства «Національні інформаційні системи», Харківська область, за №29585292 зареєстровано заставу рухомого майна на об`єкт обтяження автомобіль легковий, DAEWOO LANOS, номер об`єкта: [NUMBER] , номер державної реєстрації: [NUMBER] , реєстраційний номер майна: [NUMBER] , DAEWOO LANOS, 2006 р.в., колір чорний, [NUMBER] , VIN - [NUMBER] , за погодженням з обтяжувачем Товариством з обмеженою відповідальністю «ФІНАНС ПРОПЕРТІ ГРУПП», код: 41487593, 61003, майдан Павлівський, буд. 5, Боржник: [PERSON] , код: [NUMBER] , [ADDRESS] . Статтею 41 Конституції України передбачено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Відповідно до\~ч.\~1\~ст.1\~Першого протоколу\~до Конвенції\~про захист\~прав людини\~і основоположних\~свобод,\~кожна фізична\~або юридична\~особа має\~право мирно\~володіти своїм\~майном.\~Ніхто не\~може бути\~позбавлений своєї\~власності інакше\~як в\~інтересах суспільства\~і на\~умовах,\~передбачених законом\~і загальними\~принципами міжнародного\~права. Відповідно до ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. За змістом ч. 1 ст. 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Згідно зі ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Правовий режим регулювання обтяжень рухомого майна, встановлених з метою забезпечення виконання зобов`язань, визначає Закон України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень». Згідно зі статтею 3 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень», обтяженням є право обтяжувача на рухоме майно боржника або обмеження права боржника чи обтяжувача на рухоме майно, що виникає на підставі закону, договору, рішення суду або з інших дій фізичних і юридичних осіб, з якими закон пов`язує виникнення прав і обов`язків щодо рухомого майна. Відповідно до частини третьої статті 9 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень», якщо іншого не встановлено законом, зареєстроване обтяження зберігає силу для нового власника (покупця) рухомого майна, що є предметом обтяження, за винятком таких випадків: 1) обтяжувач дав згоду на відчуження рухомого майна боржником без збереження обтяження; 2) відчуження належного боржнику на праві власності рухомого майна здійснюється в ході проведення господарської діяльності, предметом якої є систематичні операції з купівлі-продажу або інші способи відчуження цього виду рухомого майна. Згідно зі статтею 10 вказаного Закону в разі відчуження рухомого майна боржником, який не мав права його відчужувати, особа, що придбала це майно за відплатним договором, вважається його добросовісним набувачем згідно зі статтею 388 ЦК України за умови відсутності в Державному реєстрі обтяжень рухомого майна відомостей про обтяження цього рухомого майна. Добросовісний набувач набуває право власності на таке рухоме майно без обтяжень. У разі передачі рухомого майна в забезпечення боржником, який не мав на це права, таке забезпечення є чинним, якщо в Державному реєстрі немає відомостей про попереднє обтяження відповідного рухомого майна. Відповідно до частин першої, другої статті 12 зазначеного Закону взаємні права та обов`язки за правочином, на підставі якого виникло обтяження, виникають у відносинах між обтяжувачем і боржником з моменту набрання чинності цим правочином, якщо інше не встановлено законом. Реєстрація обтяження надає відповідному обтяженню чинності у відносинах з третіми особами, якщо інше не встановлено цим Законом. У разі відсутності реєстрації обтяження таке обтяження зберігає чинність у відносинах між боржником і обтяжувачем, проте воно є не чинним у відносинах з третіми особами, якщо інше не встановлено цим Законом. За таких обставин реалізація (продаж) майна, що є предметом застави, без припинення обтяжень, не припиняє заставу, тому застава зберігає чинність при переході права власності на предмет застави до іншої особи. Викладене узгоджується з правовими висновками Верховного Суду України наведеними у постановах від 03 квітня 2013 року в справі №6-7цс13, від 19 листопада 2014 року в справі №6-168цс14 та Верховного Суду від 10 жовтня 2019 року в справі №463/3582/17. Згідно зі статтею 42 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень» держателем Державного реєстру є уповноважений центральний орган виконавчої влади. Порядок ведення Державного реєстру визначає Кабінет Міністрів України. Статтею 43 вказаного Закону визначені підстави реєстрації відомостей про обтяження майна та припинення обтяжень. Відомості про звернення стягнення на предмет обтяження згідно зі статтею 24 цього Закону реєструються держателем або реєстратором Державного реєстру на підставі заяви обтяжувача, в якій зазначаються реєстраційний номер запису, найменування боржника, ідентифікаційний код боржника в Єдиному державному реєстрі підприємств та організацій України або індивідуальний ідентифікаційний номер боржника в Державному реєстрі фізичних осіб платників податків та інших обов`язкових платежів та посилання на звернення стягнення на предмет обтяження. Статтею 44 вищезазначеного Закону встановлений порядок внесення записів до Державного реєстру. Так, записи до Державного реєстру вносяться держателем або реєстраторами Державного реєстру протягом робочого дня, в який подано заяву обтяжувача. Моментом реєстрації обтяження є день, година та хвилина внесення відповідного запису до Державного реєстру, а моментом припинення реєстрації обтяження є день, година та хвилина реєстрації в Державному реєстрі відомостей про припинення обтяження. Записи зберігаються в Державному реєстрі протягом п`яти років з моменту їх внесення. Обтяжувач має право в будь-який час подати заяву про припинення обтяження і подальше виключення запису або про продовження строку дії реєстрації на не більш як п`ятирічний строк. Таким чином, відповідно до вимог чинного законодавства України, застава зберігає свою силу для нового власника майна за умови наявності у Державному реєстрі обтяжень рухомого майна відповідних відомостей про обтяження, які внесені до такого реєстру перед відчуженням боржником предмета застави. У протилежному випадку набувач вважається добросовісним і набуває право власності на таке рухоме майно без обтяжень. Аналогічні висновки викладені Верховним Судом у постановах від 06 лютого 2018 року в справі №333/6700/15-ц, від 11 вересня 2019 року в справі №573/1105/17, від 25 листопада 2019 року в справі №757/17150/17-ц,від 18 грудня 2019 року в справі №619/4033/18, від 05 лютого 2020 року у справі №761/11267/18, від 07 квітня 2020 року у справі №761/48585/18. З матеріалів справи вбачається, що на час укладення договору купівлі-продажу №5142/2019/1757157 від 06.11.2019 року автомобіля марки DAEWOO LANOS, державний номерний знак: [NUMBER] , 2006 року випуску, колір чорний, VIN [NUMBER] , номер кузова [NUMBER] , у Державному реєстрі обтяжень рухомого майна були відсутні відомості про обтяження зазначеного автомобіля, що було перевірено уповноваженою особою ТСЦ. Обтяження у виді застави автомобіля були внесені лише 21.12.2021, тобто уже після придбання майна позивачем. Таким чином, враховуючи той факт, що автомобіль позивача придбано без обтяжень, які виникли в подальшому, позивач є добросовісним набувачем майна та має право вимагати усунення перешкод у користуванні належним йому майном. Такий висновок суду узгоджується з правовим висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 05 лютого 2020 року у справі № 761/11267/18. Щодо способу захисту права власності позивача. З позовної заяви вбачається, що звертаючись до суду з цим позовом, позивач просив захистити його майнові права щодо автомобіля шляхом усунення перешкод у здійсненні права власності, знявши обтяження у вигляді застави рухомого майна і виключення запису з Державного реєстру обтяжень рухомого майна щодо належного йому автомобіля. Третя особа ДП «НАІС» у поясненнях щодо позову зазначила, що обраний позивачем спосіб захисту є неналежним, оскільки належним способом захисту є зобов`язання обтяжувача подати реєстратору Державного реєстру обтяжень рухомого майна заяву про припинення і виключення з реєстру приватного обтяження. З такими доводами третьої особи суд погодитися не може з наступних підстав. Згідно з\~ч.\~5\~ст.\~43\~Закону України\~«Про забезпечення\~вимог кредиторів\~та реєстрацію\~обтяжень» відомості про припинення обтяження реєструються держателем або реєстратором Державного реєстру на підставі\~рішення суду або заяви обтяжувача, в якій зазначаються реєстраційний номер запису, найменування боржника, ідентифікаційний код боржника в Єдиному державному реєстрі підприємств та організацій України чи індивідуальний ідентифікаційний номер боржника в Державному реєстрі фізичних осіб - платників податків та інших обов`язкових платежів та інформація про припинення обтяження. Записи щодо обтяжень, які втратили свою чинність, підлягають вилученню з Державного реєстру через шість місяців після реєстрації відомостей про припинення обтяження. Тобто, законодавець у ст. 43 Закону № 1255-IV чітко передбачив два способи внесення відомостей про припинення обтяжень: або на підставі рішення суду, або на підставі заяви обтяжувача. В подальшому, законодавцем послідовно врегульовано порядок внесення відомостей про припинення обтяжень за кожною з цих підстав. Так, відповідно до п. 24 Порядку ведення Державного реєстру обтяжень рухомого майна, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 05 липня 2004 року № 830, відомості про припинення обтяження реєструються на підставі\~судового рішення\~або заяви\~обтяжувача чи уповноваженої ним особи. Обтяжувач чи уповноважена ним особа має право в будь-який час подати заяву про припинення обтяження і виключення запису з Реєстру чи про продовження строку дії реєстрації не більш як на п`ять років. На підставі судового рішення або заяви щодо припинення обтяження виключенню підлягає запис стосовно всього рухомого майна, що є предметом обтяження. Відомості про\~припинення обтяження на\~підставі судового\~рішення можуть\~бути зареєстровані\~також за заявою боржника чи особи, права якої порушено внаслідок наявності запису про обтяження, або самостійно реєстратором у зв`язку з отриманням судового рішення в своєму електронному кабінеті в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами. Системний аналіз цитованих норм свідчить про те, що чинним законодавством передбачено дві різних підстави для внесення відомостей про припинення обтяжень, які є незалежними одна від одної та виконуються у різний спосіб: 1) на підставі заяви обтяжувача, яка може бути подана у будь-який час; 2) на підставі судового рішення, яке може бути подане, зокрема за заявою боржника чи особи, права якої порушено внаслідок наявності запису про обтяження. При цьому, законодавець у п. 24 Порядку № 830 передбачив право реєстратора з власної ініціативи, тобто без відповідних заяви обтяжувача, боржника чи іншої особи, внести відповідні відомості про припинення обтяжень у разі отримання судового рішення в своєму електронному кабінеті в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами. Пунктом 25 Порядку № 830 також передбачено, що реєстратор вносить до Реєстру відомості про припинення обтяження в день прийняття заяви до розгляду реєстратором або у день надходження судового рішення до електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, але не раніше дня набрання таким рішенням законної сили. Також пунктом 27 передбачено обов`язок реєстратора відмовити у внесенні запису до Реєстру про припинення обтяження у разі, коли з Єдиного державного реєстру судових рішень не отримано примірник рішення суду в електронній формі або відсутня інформація про набрання ним законної сили - у разі подання заяви боржником чи особою, права якої порушено внаслідок наявності запису про обтяження. Таким чином, наявність судового рішення про припинення обтяження є достатньою підставою для внесення відповідних відомостей про припинення обтяжень до Реєстру як на підставі заяви боржника чи іншої особи, права якої порушено внаслідок наявності запису про обтяження, так і у разі отримання судового рішення в своєму електронному кабінеті в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами. У зв`язку з цим доводи третьої особи про те, що рішення суду про задоволення позову у визначений позивачем спосіб не може бути виконаним, є безпідставними та не ґрунтуються на законі. При цьому, суд вважає за необхідне зазначити, що згідно зі ст. 18 ЦПК України судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами. Невиконання судового рішення є підставою для відповідальності, встановленої законом. Щодо посилання третьої особи на врахування при розгляді справи постанови Верховного Суду від 05 лютого 2020 року у справі № 761/11267/18, суд зазначає, що у цій постанові Верховний Суд не висловив правового висновку про те, що звернення до суду з позовом за захистом майнових прав у спосіб, який визначений позивачем, є неналежним способом захисту майнових прав, а тому такі доводи третьої особи також є безпідставними. На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що наявність запису про обтяження у виді застави належного позивачу автомобіля, який було внесено після придбання автомобіля позивачем, і цей запис та будь-який інший запис про обтяження автомобіля був відсутнім на момент укладення договору купівлі-продажу, порушує право позивача на розпорядження належним йому майном, а тому майнове право позивача на підставі ст. 391 ЦК України підлягає захисту в судовому порядку шляхом припинення обтяження у вигляді застави рухомого майна і виключення запису з Державного реєстру обтяжень рухомого майна щодо належного позивачу автомобіля. Таким чином, позовні вимоги [PERSON] підлягають задоволенню у повному обсязі. На підставі ч. 1 ст. 141 ЦПК України, у зв`язку із задоволенням позовних вимог у повному обсязі, суд стягує з відповідача на користь позивача судовий збір, сплачений за подання цього позову, у розмірі 992,40 грн.

Outcome: approved