Jurisdiction: civil
Date: 2024-08-20 00:00:00

[PERSON] , від імені якого діє адвокат Різник Вікторія Павлівна, звернувся до Шполянського районного суду Черкаської області із позовом, у якому просить визначити [PERSON] додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті тітки [PERSON] , яка померла [INFO] в місті Нагарія, Ізраїль, три місяці з дня набрання судовим рішенням законної сили. В обґрунтування позову [PERSON] зазначив, що [INFO] в м. Нагарія, Ізраїль, померла його рідна тітка [PERSON] . Після смерті тітки залишилося спадкове майно, а саме: 1/3 частина житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами, загальною площею 62,6 кв.м, житловою - 38,0 кв.м, розташований за адресою: [ADDRESS] , який складається з: житлового будинку «А», прибудови «а», прибудови « al », сараю «Б», прибудови «б», прибудови «б1», гаража-літньої кухні «В», вбиральні «Г», погреба «п/д», огорожі №1, яка належала [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого приватним нотаріусом Шполянського районного нотаріального округу Черкаської області Білоусом В.П. 25 травня 2016 року, зареєстрованим в реєстрі за №1119. 17 квітня 2024 року він звернувся до приватного нотаріуса Звенигородського районного нотаріального округу Білоуса В.П. із заявою щодо видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [INFO] рідної тітки [PERSON] . 17 квітня 2024 року приватним нотаріусом Звенигородського районного нотаріального округу Білоусом В.П. йому було надано роз?яснення вих. №159/01-16 від 17.04.2024, в якому зазначено про те, що спадкова справа до майна померлої [INFO] [PERSON] не заведена. Свідоцтва про право на спадщину на її майно не видавались. З заявами щодо спадкування майна [PERSON] ніхто із спадкоємців не звертався. Оскільки, шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] закінчився 19 грудня 2022 року, тому йому нотаріусом відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом і рекомендовано звернутися до суду для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті тітки [PERSON] . Позивачем пропущений строк для прийняття спадщини по тій причині, що спадкодавець померла в період часу, коли у зв`язку із повномаштабним вторгненням Російської Федерації на територію України був введений воєнний стан який триває і на даний час, та обмежено виїзд чоловікам віком з 18 до 60 років за межі України, що стало перешкодою для позивача в отриманні свідоцтва про смерть тітки, яка померла в державі Ізраїль, та унеможливило вчасно звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, оскільки без свідоцтва про смерть заява нотаріусом не приймалась. Вважає наведені обставини свідчать про поважність причин пропуску для прийняття спадщини. 05.07.2024 відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання. Відповідно до ухвали суду від 23.07.2024 закрито підготовче провадження у справі, справу призначено до судового розгляду. Представник позивача та позивач у судове засідання не з`явились, представник подала заяву, в якій просила проводити розгляд справи за їхньої відсутності, позовні вимоги підтримують в повному обсязі. Представник відповідача - Шполянської міської ради об`єднаної територіальної громади Черкаської області - в судове засідання не з`явився, надав на адресу суду заяву, відповідно до якої просить справу розглянути за відсутності представника міської ради за наявними доказами в матеріалах справи. Згідно з ч. 2 ст.247 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши надані докази, повно та всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, об`єктивно оцінивши докази, приходить до висновку, що заявлені вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Відповідно до паспорта громадянина України серія [NUMBER] , виданого 03.10.2009 Шполянським РВ ГУМВС України в Черкаській області, [PERSON] народився [INFO] в м. Шпола та зареєстрований за адресою: [ADDRESS] з 05.09.2016 ( а.с. 11-12). Відповідно до свідоцтва про народження [PERSON] , [INFO] , серія [NUMBER] , виданим 20.02.1993 Шполянським районним відділом ЗАГС Черкаської області, батьками [PERSON] вказані: [PERSON] та [PERSON] ( а.с. 14). Відповідно до свідоцтва про народження серія [NUMBER] , виданим 23.05.1968 районним ЗАГС м. Шпола Черкаської області, батьками [PERSON] вказані: [PERSON] та [PERSON] ( а.с. 15). Згідно з свідоцтвом про укладення шлюбу серія [NUMBER] , виданим 27.08.1988 районним ЗАГС м. Шпола Черкаської області, [PERSON] та [PERSON] уклали шлюб 27.08.1988. Після укладення шлюбу прізвище дружини змінено на [PERSON] ( а.с. 16). Відповідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до статей 126, 133, 135 Сімейного кодексу України № 00043038002 від 09.01.2024, [PERSON] народилась [INFO] , батьки: [PERSON] та [PERSON] ( а.с. 17). Відповідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 00043038364 від 09.01.2024, [PERSON] та [PERSON] уклали шлюб 24.03.1984, після реєстрації шлюбу прізвище дружини змінилось на [PERSON] ( а.с. 18). [INFO] в м. Нагарія, держава Ізраїль, померла [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданого Бюро реєстрації населення та імміграції в м. Маалот 14.06.2023. Апостіль підтверджено 10.09.2023 ( а.с. 19-23). Згідно з свідоцтвом про право на спадщину за законом, виданого 25.05.2016 приватним нотаріусом Шполянського районного нотаріального округу Черкаської області, [PERSON] , останній посвідчив, що на підставі ст. 1261 ЦК України, спадкоємцем зазначеного у свідоцтві майна [PERSON] є її доньки, [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , по 1/3 частині житлового будинку, місце розташування якого: [ADDRESS] . Спадщина, на яку в указаній частці видано це свідоцтво, складається з: житлового будинку «літера А» - загальною площею 62,6 (шістдесят дві цілих шість десятих) кв.м, житловою площею 38,0 (тридцять вісім цілих нуль десятих) кв.м., прибудови «літера а», прибудови «літера al», сараю «літера Б», погреба «літера п/д», прибудови «літера б», прибудови «літера 61», гаража-літньої кухні «літера В», вбиральні «літера Г», огорожі «номер 1». Житловий будинок належав спадкодавцю на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, видане 03.11.2009 року [PERSON] , державним нотаріусом Шполянської державної нотаріальної контори, за реєстровим №1838. Свідоцтво про право на спадщину 1/3 частину вказаного у свідоцтві майна видано [PERSON] ( а.с. 24). Згідно з Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майн, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 59869331 від 25.05.2016 за [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] зареєстроване право спільної часткової власності по 1/3 частині житлового будинку (а.с. 25-28). Відповідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру ( спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 76645452 від 17.04.2024, інформація про відкриття спадкової справи після смерті [PERSON] відсутня ( а.с 29). Із листа приватного нотаріуса звенигородського районного нотаріального округу Черкаської області Білоуса В.П. від 17.04.2024 за вих. № 159/01-16 вбачається, що спадкова справа після померлої [PERSON] не заведена, свідоцтва про право на спадщину не видавалось, з заявами щодо спадкування майна [PERSON] ніхто із спадкоємців не звертався, не надані відомості про осіб, які мають фактичне прийняття спадщини ( а.с.30). Відповідно до частини першою статті 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини. Відповідно до ч.1 ст. 1265 ЦК України у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Згідно з ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, повинен подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини і лише особисто. Відповідно до ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців. За змістом ст.1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Тобто, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Згідно з п. 24. Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК) , а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Із роз`яснення приватного нотаріуса Звенигородського районного нотаріального округу Черкаської області, [PERSON] №159/01-16 від 17.04.2024, вбачається, що спадкова справа після смерті [PERSON] не відкривалась. Отже, позивачем вірно визначено відповідача у справі в особі Шполянської міської ради об`єднаної територіальної громади, на території якої знаходиться спадкове майно. Відповідно правової позиції Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду, викладеної у постанові від 13 березня 2023 року у справі № 398/1796/20 « спадкування права на нерухоме майно, яке знаходиться на території України регулюється правом України. У випадку, коли спадкодавець на час смерті проживав за межами України, і до складу спадщини входять права на нерухоме майно, яке знаходиться на території України, прийняття спадщини відбувається у спосіб звернення спадкоємця з відповідною заявою до компетентного органу, уповноваженого на вчинення нотаріальних дій, за місцем знаходження нерухомого майна, тобто, в Україні». Згідно п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року "Про судову практику у справах про спадкування", особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку суд досліджує поважність причини пропуску для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними причинами є причини, пов`язані з об`єктивними, не переборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Крім цього, колегія суддів судової палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного суду у постанові від 26 червня 2019 року у справі №565/1145/17, провадження №61-38298св18 зазначила, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту або спадщини, тощо. Зважаючи на обставини справи, те, що інших спадкоємців, які прийняли спадщину після смерті [PERSON] відсутні, позивач є спадкоємцем померлої, відповідно до ч.1 ст. 1265ЦК України, причини, які перешкоджали позивачу у визначений законом строк подати заяву є такими, що дають підстави вважати їх об`єктивними, пов`язаними з непереборними та істотними труднощами для вчинення таких дій, зокрема на території України з 24.02.2022 введено військовий стан, що об`єктивно свідчить про певні труднощі із оформленням спадкових прав, після спадкодавиці, яка померла на території іншої держави, внаслідок чого позовні вимоги є такими, що засновані на законі, знайшли своє підтвердження в ході судового розгляду, в зв`язку з чим підлягають задоволенню. Оскільки позивач у позовній заяві просив судові витрати залишити на його рахунку, враховуючи принцип диспозитивності, суд вважає за можливо залишити судові витрати на рахунку позивача.

Outcome: approved