Jurisdiction: civil
Date: 2024-08-28 00:00:00

У лютому 2024 року до Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська надійшла позовна заява АТ «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ», в якій позивач просить суд стягнути солідарно з [PERSON] та [PERSON] : вартість недорахованої електричної енергії за актом про порушення №Дн 006657; а також вирішити питання розподілу судових витрат. Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги, позивач посилається на те, що [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , а договір про користування електричною енергією для побутових споживачів за вказаною адресою укладено з [PERSON] . Під час здійснення контрольного відвідування споживачів електричної енергії, яке мало місце 12.07.2023, за вищезазначеною адресою було виявлено самовільне підключення електроустановки до електромережі АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» з порушенням схеми обліку, у зв`язку з чим складено акт про порушення №Дн 006657, за результатами розгляду якого, відповідно до протоколу №60/23 від 12.07.2023, нараховано до сплати 49\~074,31 грн. (період нарахування: з 18.01.2023 до 12.07.2023). З огляду на те, що відповідачами не виконано досудову вимогу щодо відшкодування заподіяних збитків, позивач звернувся до суду з даним позовом. Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справ між суддями від 27.02.2024 року справу передано судді Кудрявцевій Т.О. Ухвалою судді Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська Кудрявцевої Т.О. від 03.04.2024 відкрито провадження у справі та вирішено здійснювати її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку. Згідно з частинами першою, другою статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. Відповідно до ч.1, 2, 3 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.1, 2, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Згідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. У відповідності до ч.1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до ч.1, 2 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Згідно ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Відповідно до ст. 79 ЦПК України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Статтею 80 ЦПК України передбачено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Відповідно до ч.1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Судом встановлено, що відповідно до копії витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 09.10.2007, за [PERSON] зареєстровано право власності на квартиру [ADDRESS] на підставі договору дарування №ВЕХ №437334. Згідно копії договору дарування від 22.08.2007 посвідченого приватним нотаріусом ДМНО Базилєвим С.П., [PERSON] передав у дар [PERSON] квартиру [ADDRESS] . Відповідно до відповіді №468642 з Єдиного державного демографічного реєстру, [PERSON] рахується зареєстрованим за адресою: [ADDRESS] , з 25.09.1986. Згідно копії акту про порушення №Дн006657 від 12.07.2023, складеного майстром [PERSON] та інженером [PERSON] за участю [PERSON] , встановлено, що споживач при користуванні електричною енергією за адресою: [ADDRESS] порушив: п.2.3.3 та п.8.4.2. ПРРЕЕ, що виразилося у самовільному підключенні електроустановки до електричної мережі, що не є власністю АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі», з порушенням схеми обліку, відкрито виявити яке при контрольному огляді можливість існувала. Самовільне підключення виконано шляхом накиду дротів навантаження з квартири до електричних мереж житлового будинку поза засобом обліку електричної енергії. В графі «зауваження до акту» не зазначено щодо наявності будь-яких зауважень. Відповідно до копії протоколу №60/23 від 20.07.2023 щодо розгляду акта про порушення №Дн 006657 від 12.07.2023, встановлено, що споживачі, на своєму об`єкті за адресою: [ADDRESS] , порушили ПРРЕЕ. У зв`язку з зазначеним прийнято рішення виконати нарахування згідно з пунктом 8.4.13 та за формулою №8 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПРРЕЕ. Період нарахування: з 18.01.2023 до 12.07.2023. Всього підлягає сплаті 49\~074,31 грн. за 8\~316,00 кВт*г. Підключення виконано (проводом/кабелем) з матеріалу мідь; площа перерізу проводу 2,50 кв.мм; допустимий тривалий струм проводу/кабелю 30,0А. При проведенні засідання був присутнім [PERSON] , який отримав досудову вимогу. На підтвердження розміру збитків надано розрахунок заборгованості. Крім того, на підтвердження дотримання механізму досудового вирішення спору, позивачем надано копію досудової претензії. Так, відповідно до ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», учасники ринку, в тому числі споживачі, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 № 312, були затверджені Правила роздрібного ринку електричної енергії (далі - ПРРЕЕ або Правила), які підлягають застосуванню до спірних правовідносин. За змістом п.1.1.2. ПРРЕЕ № 312, побутовий споживач - фізична особа, яка використовує електричну енергію для забезпечення власних побутових потреб, що не включають професійну та/або господарську діяльність, на підставі відповідного договору з учасником ринку, у тому числі за договором постачання електричної енергії споживачу. Відповідно до пункту 5.1.1 вказаних Правил оператор системи має право: на безперешкодний доступ (за пред`явленням представником службового посвідчення) до розрахункових засобів вимірювання електричної енергії, що встановлені на об`єктах споживачів та інших учасників роздрібного ринку, електроустановки яких приєднані до електричних мереж на території діяльності оператора системи (підпункт 2); проводити (за пред`явленням представником службового посвідчення) обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами вимірювання та інших порушень, що викликають неправильне вимірювання обсягів споживання електричної енергії (підпункт 3). Згідно пункту 5.5.5 ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний: 1)користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); 2)сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; 3) за умови неповної оплати за спожиту електричну енергію припинити власне електроспоживання відповідно до умов договору; 4) здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору; 5)дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; 6) забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів України; 7)врегулювати у порядку, визначеному Кодексом систем розподілу та цими Правилами, відносини щодо технічного забезпечення розподілу електричної енергії з оператором системи розподілу шляхом укладення окремого договору про надання послуг з компенсації перетікань реактивної електричної енергії (або у формі додатка до договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії) та20) не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. Відповідно до\~п.\~8.4.13\~Правил роздрібного\~ринку електричної\~енергії (далі\~-\~Правила)\~у разі\~виявлення у\~побутового споживача\~порушень,\~зазначених у\~підпунктах 6-8\~пункту 8.4.2\~цієї глави,\~величина розрахункового\~добового обсягу\~споживання електричної\~енергії через\~проводи (кабелі),\~якими здійснене\~самовільне підключення\~(Wдоб.с.п.,\~кВт·год),\~визначається за\~формулою 8\~цієї глави. При цьому час використання самовільного підключення протягом доби (t вик.с.п.) приймається рівним 8 год. Згідно п.п. 7 пункту 8.4.2. Правил визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку. У разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 6 - 8 пункту 8.4.2 цієї глави, положення цієї глави застосовуються за умови виявлення місця підключення до відповідних мереж, про що зазначається в акті про порушення та позначається на схемі (крім випадків, передбачених цим пунктом). Відповідно до п. 8.2.6 Правил, на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків. Відповідно до вищезазначених Правил та Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, формула 8 це величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення (Wдоб.с.п., кВт·год), розраховується за формулою де Pс.п. - потужність самовільного підключення (кВт), що розраховується за формулами у разі підключення до однієї фази З огляду на те, що акт про порушення та протокол засідання комісії оформлені у відповідності до вимог законодавства, а збитки розраховані за формулою, встановленою для виявленого типу порушення та, приймаючи до уваги відсутність обґрунтованих заперечень зі сторони споживачів, викладених як у акті так і у протоколі щодо факту виявленого необлікованого споживання електричної енергії, заявлені позовні вимоги є такими, що підлягають задоволенню. Щодо вимог позивача про стягнення витрат на правничу допомогу, суд вважає за необхідне зазначити наступне. Відповідно до ч.1 ст.137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою (п. 1 ч. 2 ст. 137 ЦПК України). Так, позивачем на підтвердження розміру понесених витрат на правничу допомогу надано: копію договору №210-ДЕ про надання правової допомоги від 08.01.2024; копію додаткової угоди №4 від 27.04.2021; копію додаткової угоди №20 від 31.12.2021; копію додаткової угоди №32 від 30.12.2022; копію додаткової угоди від 20.12.2023; копію акту наданих послуг від 08.05.2024; копії довіреностей; копію свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю. Отже, оскільки позивачем на підтвердження понесених витрат на правничу допомогу, пов`язану зі зверненням до суду з даним позовом, надано належні докази, однак, виходячи з критеріїв розумності, справедливості, співмірності, відшкодуванню підлягають понесені витрати на правничу допомогу у розмірі 2 000,00 грн., тобто з кожного з відповідачів підлягає стягненню по 1\~000,00 грн. Відповідно до приписів ст.141 ЦПК України з відповідачів підлягає стягненню судовий збір у розмірі 1\~514,00 грн. з кожного.

Outcome: approved