Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-03 00:00:00

17 січня 2024 року ПАТ АБ «Укргазбанк» звернулося до Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області з вищезазначеним позовом, в обґрунтування якого посилалося на те, що 26 січня 2021 року між ПАТ АБ «Укргазбанк» та [PERSON] укладено Договір про приєднання до Правил відкриття та обслуговування поточного рахунку фізичної особи, операції за яким здійснюються з використанням електронних платіжних засобів, та надання послуг за платіжними картками Публічним акціонерним товариством акціонерний банк «Укргазбанк». Зазначений вище договір овердрафту є договором на приєднання відповідно до\~ст. 634 ЦК України, публічна пропозиція про приєднання до цього договору, що включає в себе умови договору, тарифи та програму кредитування, розміщені на офіційному сайті Банку. Заявою-Договором № 2021/І_С/450- Z2013304-01 від 26 січня 2021 року відповідач просила надати кредит у формі дозволеного овердрафту на умовах: за програмою кредитування «Універсальна картка «Домовичок»; кредитний договір № 2021/ОВР/450- Z2013304-01; строк дії договору - 12 місяців, тобто з 26.01.2021 року по 26.01.2022 року; орієнтована сума кредиту 10 000,00 грн.; можлива сума кредиту - 300 000,00 грн.; процентна ставка 36,00 % річних, процентна ставка за простроченим кредитом 48,00% річних. На виконання умов договору, 26 січня 2021 року Клієнту було відкрито субрахунок № 26205131472898.500101.980, та видано платіжну картку № [NUMBER] , що підтверджується відповідною розпискою Клієнта в розділі Договору «Розписка про отримання платіжної картки». Пунктом 3.4.6 Правил відкриття та обслуговування рахунків фізичних осіб та надання послуг платіжними картками, передбачені умови автоматичного продовження строку дії дозволеного овердрафту, зокрема підпунктом 3.4.6.1 передбачено, що після сплину строку дії дозволеного овердрафту, визначеного у Заяві-Договорі, дія дозволеного овердрафту може щоразу продовжуватися на такий саме строк у разі прийняття Банком рішення щодо пролонгації строку дії дозволеного овердрафту. Датою початку нового строку дії дозволеного овердрафту вважається дата, наступна за датою закінчення попереднього строку дії дозволеного овердрафту. Сторони продовжили строк дії ліміту дозволеного овердрафту на 12 місяців, а саме з 10.03.2022 року по 09.03.2023 року, що підтверджується випискою з рішення версифікатора та андерайтера від 10 лютого 2022 року за № 94. Таким чином, загальний строк кредитування за договором становить з 10.03.2021 року по 10.03.2023 року. Відповідач [PERSON] ,\~як клієнт\~за договором,\~зобов`язалася\~повернути отримані\~кредитні кошти,\~сплачувати суми\~основного боргу\~за дозволеним\~овердрафтом та\~проценти за\~користування дозволеним овердрафтом в розмірі та в строки, передбачені договором та програмою кредитування, та за користування неповерненою у встановлені цим договором строки сумою дозволеного овердрафту, сплачувати проценти у розмірі, встановленому програмо кредитування. Однак, належним чином відповідач свої договірні зобов`язання не виконав та не повернув Банку кредитні кошти та проценти за користування кредитом, внаслідок чого у нього станом на 17 листопада 2023 року виникла заборгованість в розмірі 48\~657,92 грн., яка складається з: простроченої заборгованості за кредитом 37\~290,55 грн., простроченої заборгованості по процентах 11\~367,37 грн. Зазначену суму, а також судові витрати в розмірі 3 028,00 грн. позивач просить стягнути з відповідача на його користь. Ухвалою Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 18 січня 2024 року відкрите провадження у справі, розгляд якої призначено за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Представник позивача Акціонерного товариства Акціонерний банк «Укргазбанк» - Артемов А.О., в судовому засіданні вимоги підтримав в повному обсязі, посилаючись на обставини викладені в позові, просив вимоги задовольнити, у разі повторної неявки відповідача не заперечував проти ухвалення заочного рішення. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, причини неявки суду не повідомила, клопотання про відкладення розгляду справи та відзиву на позовну заяву суду не подавала. Згідно ч. 4 ст. 223 ЦПК України, у\~разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). За згодою представника позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. Враховуючи наведене, судом постановлено ухвалу про проведення заочного розгляду справи. Суд, заслухавши представника позивача, дослідивши позивачем докази, дійшов такого висновку. Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~гарантує право на справедливий судовий розгляд. Згідно абзацу 10 пункту 9 рішення Конституційного Суду України від 30 січня 2003 року № 3-рп/2003 правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах. Відповідно до частини першої, другої, третьої та п`ятої\~статті 263 ЦПК України\~судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Відповідно до\~ст.12 ЦПК України\~цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Згідно\~ст.13 ЦПК України\~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Згідно ст.ст.76-81 ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для справи. Докази повинні бути належними, допустимими та достовірними. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. За правилами\~статті 526\~ЦК України зобов`язання повинні виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог закону. Згідно із\~ст. 1054 ЦК України\~за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитор) зобов`язана надати грошові кошти (кредит) позичальнику в розмірі і на умовах, передбачених договором, а позичальник зобов`язаний повернути кредит і сплатити відсотки. Судом встановлено, що 26 січня 2021 року між ПАТ АБ «Укргазбанк» та [PERSON] укладено Договір про приєднання до Правил відкриття та обслуговування поточного рахунку фізичної особи, операції за яким здійснюються з використанням електронних платіжних засобів, та надання послуг за платіжними картками Публічним акціонерним товариством акціонерний банк «Укргазбанк». Зазначений вище договір овердрафту є договором на приєднання відповідно до\~ст. 634 ЦК України, публічна пропозиція про приєднання до цього договору, що включає в себе умови договору, тарифи та програму кредитування, розміщені на офіційному сайті Банку - https://www.ukrgasbank.com/private/card andcurrentaccounts/cards/public/. Зокрема, Правилами відкриття та обслуговування поточного рахунку фізичної особи, операції за яким здійснюються з використанням електронних платіжних засобів, та надання послуг за платіжними картками ПАТ АБ «Укргазбанк» (далі - Правила) є системою затверджених Банком та оприлюднених на офіційному сайті АБ «Укргазбанк» www.ukrgasbank.com норм, що визначають загальні та публічні умови відносин між Банком та фізичними особами, які користуються продуктами Банку для власних потреб. Правила визначають умови продажу та супроводження продуктів Банку, які передбачають виконання операцій з використанням платіжних карток. Придбання Клієнтом пакету оформлюється шляхом подання до банку відповідної письмової Заяви-договору, форма якої є додатком до цих Правил та розміщена на сайті Банку. Заява-Договір визначає, який саме Пакет/Продукти, замовлені Клієнтом, та їхні основні параметри/характеристики (зокрема, найменування Пакета/Продуктів, Тарифний план, Програма кредитування, перелік замовлених додаткових послуг партнерів Банку тощо), а також інші параметри,необхідні для однозначного розуміння Клієнтом умов користування рахунком та картками. Підписанням заяви-Договору Клієнт акцептує ці Правила. Таким чином, Правила, підписана Клієнтом Заява-Договір, тарифний план, Програма кредитування, документи, що вимагаються чинним законодавством України з питань кредитування фізичних осіб, а також інші письмові заяви та розпорядження Клієнта, прийняті Банком до виконання від Клієнта на умовах цих Правил, разом вважаються укладеним між Банком та Клієнтом договором на комплексне банківське обслуговування, Банк і Клієнт є сторонами договору. При укладенні зазначеного Договору Клієнту відкривається поточний рахунок на балансовому рахунку 2620 Плану рахунків. Встановлено, що 26 січня 2021 року між ПАТ АБ «Укргазбанк» та [PERSON] укладено Договір про приєднання до Правил відкриття та обслуговування поточного рахунку фізичної особи, операції за яким здійснюються з використанням електронних платіжних засобів, та надання послуг за платіжними картками Публічним акціонерним товариством акціонерний банк «Укргазбанк». Зазначений вище договір овердрафту є договором на приєднання відповідно до\~ст. 634 ЦК України, публічна пропозиція про приєднання до цього договору, що включає в себе умови договору, тарифи та програму кредитування, розміщені на офіційному сайті Банку. Заявою-Договором № 2021/І_С/450- Z2013304-01 від 26 січня 2021 року відповідач просила надати кредит у формі дозволеного овердрафту на умовах: за програмою кредитування «Універсальна картка «Домовичок»; кредитний договір № 2021/ОВР/450- Z2013304-01; строк дії договору - 12 місяців, тобто з 26.01.2021 року по 26.01.2022 року; орієнтована сума кредиту 10 000,00 грн.; можлива сума кредиту - 300 000,00 грн.; процентна ставка 36,00 % річних, процентна ставка за простроченим кредитом 48,00% річних. Згідно п. 2.1 Заяви-Договору № 2021/І_С/450- Z2013304-01 від 26 січня 2021 року ця Заява-Договір разом з правилами, тарифним планом, умовами банківських продуктів/пакетів (що всі розміщені на сайті Банку), є договором комплексного банківського обслуговування, укладеним між АБ «Укргазбанк», реквізити якого визначені у Правилах, та Клієнтом, реквізити якого зазначені у цій Заяві-договорі. Клієнт зобов`язаний погашати заборгованість за нарахованими процентами за користування дозволеним овердрафтом щомісяця до дати, встановленої обраною Програмою кредитування, в день закінчення строку дії дозволеного овердрафту, а також в день дострокового припинення дії дозволеного овердрафту у випадках, визначених Правилами (п. 3.3.19 Правил). Згідно з п. 3.3.25 Правил у разі непогашення Клієнтом сум заборгованості за дозволеним овердрафтом у розмірах та у терміни сплати, визначені обраною Програмою кредитування, сума непогашеної заборгованості (частина заборгованості) визнається простроченою у день, наступний за терміном погашення заборгованості. На виконання умов договору, 26 січня 2021 року Клієнту було відкрито субрахунок № 26205131472898.500101.980, та видано платіжну картку № [NUMBER] , що підтверджується відповідною розпискою Клієнта в розділі Договору «Розписка про отримання платіжної картки». Пунктом 3.4.6 Правил відкриття та обслуговування рахунків фізичних осіб та надання послуг платіжними картками, передбачені умови автоматичного продовження строку дії дозволеного овердрафту, зокрема підпунктом 3.4.6.1 передбачено, що після сплину строку дії дозволеного овердрафту, визначеного у Заяві-Договорі, дія дозволеного овердрафту може щоразу продовжуватися на такий саме строк у разі прийняття Банком рішення щодо пролонгації строку дії дозволеного овердрафту. Датою початку нового строку дії дозволеного овердрафту вважається дата, наступна за датою закінчення попереднього строку дії дозволеного овердрафту. Таким чином, загальний строк кредитування за договором становить з 26.01.2021 року по 26.01.2023 року. Судом встановлено, що відповідач користувалася кредитними коштами, що підтверджується випискою за рахунком № [NUMBER] . Таким чином, Банк повністю виконав свої зобов`язання за Договором овердрафту, а відповідач, як Клієнт, скористався наданим кредитом. Відповідно до Умов договору відповідач взяв на себе зобов`язання не пізніше останнього строку дії ліміту дозволеного овердрафту в повному обсязі повернути Банку отримані кредитні кошти, сплачувати суми основного боргу з дозволеним овердрафтом та проценти за користування дозволеним овердрафтом в розмірі та в строки, передбачені договором та програмою кредитування, за користування неповерненою у встановлені цим договором строки сумою дозволеного овердрафту (мінімального платежу), сплачувати проценти у розмірі встановленому програмою кредитування. Встановлено, що відповідач [PERSON] в порушення умов договору свої зобов`язання за кредитом не виконала, грошові кошти Банку та проценти не повернула, внаслідок чого станом на 17 листопада 2023 року виникла заборгованість в розмірі 48\~657,92\~грн., яка складається з: простроченої заборгованості за кредитом - 37\~290,55 грн., простроченої заборгованості по процентах 11\~367,37 грн., що підтверджується розрахунком Банку. Відповідно до частин першої, другої\~статті 207 ЦК України\~правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ За змістом статей\~626,\~628 ЦК України\~договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Статтею 627\~ЦК України передбачено, що відповідно дост.6 ЦК Українисторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього\~кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Відповідно до\~ст.629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. Частиною першою\~статті 638 ЦК України\~встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Статтею 526 ЦК України\~передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до положень ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Згідно зі ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Грошовим є зобов`язання, за яким боржник зобов`язується сплатити кредитору певну суму грошових коштів. Відповідно до частини першої\~статті 1054 ЦК України\~за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша\~статті 1048 ЦК України). Частиною другою\~статті 1054 ЦК України\~встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що правовідносини, які склалися між сторонами, є грошовим зобов`язанням, у якому на боржника покладено цивільно-правовий обов`язок з повернення отриманих коштів, якому відповідає передбачене ч.1ст.509 ЦК України право кредитора вимагати їх повернення. За змістом статті 634\~ЦК України, договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розроблює підприємець (в даному випадку ПАТ АБ «Укргазбанк»). Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей 633,634\~ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений. Відповідно до статті 638\~ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однією зі сторін має бути досягнуто згоди. Згідно правової позиції висловленої Великою Палатою Верховного Суду від 03 липня 2019 року по справі №342/180/17 можливе стягнення лише тих сум, які обумовлювалися договором і які доведені до відома позичальника шляхом його особистого ознайомлення, яке підтверджено підписом особи. Під час укладенні кредитного договору сторони досягли домовленості про всі істотні умови договору кредиту. Згідно зі\~статтею 1049 ЦК України\~позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Відповідач своїм правом на подачу відзиву не скористався, розрахунок заборгованості за кредитним договором не спростував. Як вже зазначалося, згідно з частинами першою та шостою статті 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Крім того, суд вказує, що обґрунтування наявності обставин повинні здійснюватися за допомогою належних, допустимих і достовірних доказів, а не припущень, що й буде відповідати встановленому\~статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~від 04 листопада 1950 року принципу справедливості розгляду справи судом. За загальними положеннями\~ЦПК України\~на суд покладено обов`язок під час ухвалення рішення вирішити, чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги позивача та якими доказами вони підтверджуються; перевірити наявність чи відсутність певних обставин за допомогою доказів шляхом їх оцінки; оцінити подані сторонами докази та дійти висновку про наявність або відсутність певних юридичних фактів. Також слід зазначити, що згідно зі\~статтею 77 ЦПК України\~предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Реалізація принципу змагальності сторін в цивільному процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою у\~статті 129 Основного Закону України. Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, у тому числі, у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи. Дотримання принципу справедливості судового розгляду є надзвичайно важливим під час розгляду судових справ, оскільки його реалізація слугує гарантією того, що сторона, незалежно від рівня її фахової підготовки та розуміння певних вимог цивільного судочинства, матиме можливість забезпечити захист своїх інтересів. Частиною четвертою\~статті 10 ЦПК України\~і\~статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»\~на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати\~Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод\~1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України (далі - Конвенція), та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права. Закон України "Про судоустрій і статус суддів"\~встановлює, що правосуддя в Україні здійснюється на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд. Згідно із практикою ЄСПЛ змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і, відповідно, правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно приводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і докази не збирає. Суд враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (заява № 65518/01; від 6 вересня 2005 року; пункт 89), "Проніна проти України" (заява № 63566/00; 18 липня 2006 року; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (RuizTorija v. Spain) серія A. 303-A; 09 грудня 1994 року, пункт 29). З урахуванням вищенаведеного, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог Банку в повному обсязі. Відповідно до\~ст. 141 ЦПК України\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.\~ На підставі викладеного,

Outcome: approved