Jurisdiction: civil
Date: 2024-08-19 00:00:00

16.04.2024 позивач звернувся з позовом про стягнення на його користь коштів в сумі 6\~800 грн, як таких, що утримуються у бюджеті без достатньої правової підстави. 1. Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача. 1.1. 03.01.2023 на [PERSON] була винесена постанова ЕГА № 914244 про накладення штрафу. 13.02.2023 відділ ДВС відкрив виконавче провадження № 71024652 про стягнення з [PERSON] штрафу у сумі 6\~800 грн, в межах якого було накладено арешт на майно. 07.03.2023 [PERSON] оскаржив постанова ЕГА № 914244 у судовому порядку, яку було скасовано рішенням від 07.08.2023. При цьому, виконавче провадження № 71024652 було закрите у зв`язку з повним його виконанням 12.06.2023. У зв`язку\~із скасуванням\~постанови,\~на підставі\~якої в\~бюджет було\~сплачено штраф,\~позивач просить\~повернути йому\~сплачені кошти\~в сумі\~6\~800\~грн на\~підставі статті\~1212\~ЦК як\~такі,\~що набуті та збережені в бюджеті без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно). 1.2. Відповідач - Головне управління Державної казначейської служби України в Одеській області у відзиві на позовну заяву просить відмовити у задоволенні позовної заяви [PERSON] в повному обсязі, мотивуючи свої заперечення наступним: залучення ГУДКСУ в Одеській області, як відповідача є помилковим, оскільки ГУДКСУ згідно із своїми функціональними обов`язками не є учасником спірних відносин і не має фактичних даних, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що мають значення для правильного вирішення справи. Позивач також стверджує, що ГУДКСУ в Одеські області жодної шкоди йому не заподіювало, у правовідносини з ним не вступало, отже не може нести відповідальність за можливу шкоду, заподіяну позивачеві стверджуваними діями інших державних органів. 1.3. Відповідач - Головного управління Національної поліції в Одеській області правом подачі відзиву на позов не скористався. 1.4. Третя особа - Білгород-Дністровський відділ державної виконавчої служби у Білгород-Дністровському районі Одеської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) письмових пояснень з приводу заявлених вимог не надала. 2.Рух по справі. Ухвалою від 19.04.2024 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 14.05.2024, відкладено на 04.06.2024, 19.07.2024. Ухвалою від 14.06.2024 за клопотанням позивача здійснено заміну відповідача Білгород-Дністровський РВП ГУНП в Одеській області на належного - Головне управління Національної поліції в Одеській області. Ухвалою від 19.07.2024 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду на 20.08.2024. 3. Заяви, клопотання учасників процесу та насідки їх вирішення; порядок судового розгляду. Позивач в судове засідання не з`явився, надав суду заяву в якій просить розгляд справи здійснювати за його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Представники відповідачів, третьої особа у судове засідання не з`явились, про дату, час, місце судового розгляду повідомлені шляхом направлення судових повісток; про поважність причин неявки або відкладення розгляду справи суду не заявили. 4. Фактичні обставини справи. 03.01.2023 інспектором Білгород-Дністровського районного відділу поліції ГУНП в Одеській області винесено постанову серії ЕГА №914244 про притягнення [PERSON] до адміністративної відповідальності за статтею 183 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу. 13.02.2023 старшим державним виконавцем Білгород-Дністровського відділу державної виконавчої служби у Білгород-Дністровському районі Одеської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) винесено постанову про відкриття виконавчого провадження ВП № 71024652 з метою стягнення з [PERSON] штрафу у сумі 6\~800 грн на підставі постанови серії ЕГА №914244 від 03.01.2023; накладено арешт на майно боржника. У березні 2023 року [PERSON] оскаржив у судовому порядку постанову ЕГА № 914244 від 03.01.2023. Постановою від 12.06.2023 ВП № 71024652 було закінчене у зв`язку із сплатою [PERSON] 6\~800 грн. Рішенням Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 07.08.2023 постанову ЕГА № 914244 від 03.01.2023 скасовано, провадження у справі про адміністративне правопорушення закрито. 5. Висновки суду та мотиви прийнятого рішення. Положення глави 83 Цивільного кодексу України застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Зобов`язання з безпідставного набуття, збереження майна виникають за наявності трьох умов: а) набуття або збереження майна, б) набуття або збереження за рахунок iншої особи, в) вiдсутнiсть правової підстави для набуття або збереження майна (відсутність положень закону, адмiнiстративного акта, правочинну або інших підстав, передбачених статтею 11 ЦК України). Відповідно до п. 5 Порядку повернення (перерахування) коштів, помилково або надміру зарахованих до державного та місцевих бюджетів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 03.09.2013 № 787, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 25.09.2013 за № 1650/24182, (далі Порядок № 787) платник має право звернутись до органу, що контролює справляння надходжень до бюджету, із заявою про повернення (перерахування) коштів з бюджету, із обов`язковим зазначенням у ній інформації у визначеній Порядком послідовності. У разі скасування у судовому порядку рішень органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування про накладання на платника грошового стягнення за адміністративні правопорушення відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення та інших законів України (крім порушення податкових та митних правил), яке було перераховано до відповідного бюджету органом державної виконавчої служби або приватним виконавцем у порядку виконавчого провадження за виконавчим документом, визначеним Законом України «Про виконавче провадження», такі кошти повертаються платнику за поданням органів, що контролюють справляння надходжень бюджету, на підставі поданої ним заяви. Платник подає заяву про повернення коштів з бюджету з обов`язковим зазначенням інформації, наведеної в абзаці дев`ятому цього пункту (крім причини повернення коштів з бюджету), та номера відповідного судового рішення, копію відповідного судового рішення, засвідчену належним чином, та копію платіжної інструкції, згідно з якою органом державної виконавчої служби або приватним виконавцем перераховано грошове стягнення за адміністративні правопорушення до бюджету, або відповідну інформацію, зазначену в такій платіжній інструкції. Однак, суму штрафу, перераховану до бюджету на підставі постанови про застосування такого стягнення, яку надалі адміністративний суд визнав протиправною та скасував, можна стягнути на користь платника згідно зі ст. 1212 ЦК як безпідставно утримувану. На такі правовідносини не поширюються приписи ЦК України про відшкодування шкоди та Порядку повернення (перерахування) коштів, помилково або надміру зарахованих до Державного та місцевих бюджетів України, затвердженого наказом Мінфіну від 3 вересня 2013 року № 787. До такого висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08.08.2023 у справі № 910/5880/21. З урахуванням вказаної позиції Верховного Суду на момент сплати позивачем штрафу була юридична підстава для такого платежу чинна постанова у справі про адміністративне правопорушення та відкрите виконавче провадження. Тому не можна вважати, що позивач сплатив кошти помилково або надмірно. Надалі з огляду на набрання законної сили судовим рішенням про визнання протиправною та скасування такої постанови відповідна юридична підстава відпала. Так, згідно із ст. 1212 ЦК України, особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення цієї глави застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Після визнання протиправною та скасування адміністративним судом постанови про застосування штрафу платник згідно зі статтею 1212 ЦК України має право на позов про стягнення суми перерахованих ним коштів як таких, які утримуються у бюджеті без достатньої правової підстави. Це узгоджується із практикою Великої Палати Верховного Суду про те, що рішення органу влади за умови його невідповідності закону не тягне тих юридичних наслідків, на які воно спрямоване (постанови від 21.08.2019 року у справі № 911/3681/17 (пункт 39), від 15.10.2019 року у справі № 911/3749/17 (пункт 6.27), від 22.01.2020 року у справі № 910/1809/18 (пункт 35), від 01.02.2020 року у справі № 922/614/19 (пункт 52), від 23.11.2021 року у справі № 359/3373/16-ц (пункт 109)). Загальні підстави для виникнення зобов`язання у зв`язку із набуттям, збереженням майна без достатньої правової підстави визначені нормами глави 83 Цивільного кодексу України. Положення цієї глави застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. За змістом положень ст. 1212 ЦК України про зобов`язання у зв`язку з набуттям, збереженням майна без достатньої правової підстави цей вид зобов`язань породжується наявністю таких юридичних фактів: 1) особа набула або зберегла у себе майно за рахунок іншої особи; 2) правові підстави для такого набуття (збереження) відсутні або згодом відпали. Відсутність правової підстави - це такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказівці закону, або суперечить меті правовідношення і його юридичному змісту. Тобто відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином. Набуття чи збереження майна буде безпідставним не тільки за умови відсутності відповідної підстави з самого початку при набутті майна, а й тоді коли первісно така підстава існувала, але у подальшому відпала. Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала, що у випадку, коли держава вступає в цивільні, у тому числі господарські, правовідносини, вона має цивільну правоздатність нарівні з іншими їх учасниками. Держава набуває і здійснює цивільні права й обов`язки через відповідні органи, які діють у межах їхньої компетенції. Отже, поведінка органів, через які діє держава, розглядається як поведінка держави у конкретних, зокрема цивільних, правовідносинах. Тому у відносинах, в які вступає держава, органи, через які вона діє, не мають власних прав і обов`язків, а наділені повноваженнями (компетенцією) представляти державу у відповідних правовідносинах. Інакше кажучи, органи державної влади, насправді, не діють як юридичні особи, навіть якщо вони формально наділені таким статусом, а діють від імені держави, що відповідає за своїми зобов`язаннями державним майном, яким наділяє, зокрема, її органи. Велика Палата Верховного Суду також звертала увагу на те, що в судовому процесі держава бере участь у справі як сторона через її відповідний орган, наділений повноваженнями у спірних правовідносинах. Відповідно до ст. 170 ЦК України Держава набуває і здійснює цивільні права та обов`язки через органи державної влади у межах їхньої компетенції, встановленої законом. Отже, кошти у даному випадку необхідно стягувати на користь позивача саме з Державного бюджету України, а не з Головного управління Національної поліції в Одеській області (постанова ВПВС від 19.06.2018 у справі № 910/23967/16). За таких обставин, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню. Відповідно до частини першої статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки позовні вимоги, було задоволено у повному обсязі то з відповідача Головного управління Національної поліції в Одеській області на користь позивача необхідно стягнути судовий збір в розмірі 1211,20 грн.

Outcome: approved