Jurisdiction: civil
Date: 2024-08-22 00:00:00

Представник ПАТ «Страхова компанія «УНІКА» зазначає, що 25.06.2020 р. між Приватним акціонерним товариством «Страхова компанія «УНІКА» та [PERSON] був укладений електронний поліс добровільного комплексного страхування майна фізичних осіб № DNINNBR-205P5JI, предметом якого є майнові інтереси страхувальника пов`язані із володінням користуванням та розпорядженням житловим будинком [ADDRESS] . 29.08.2021р. із застрахованим майном відбулась страхова події - залиття будинку водою із розташованої поряд частини частину того ж будинку, який належить відповідачу. Про дану подію комісією квартального комітету № 4 складено акт від 29.08.2021 р. Комісією встановлено, що в результаті обстеження кімнати сусідки [PERSON] , було встановлено, що труба водопроводу, яка проходить вздовж стіни проржавіла, має сліди підтікання, кахель відійшов від стіни потріскався, що призвело до затікання в квартиру [PERSON] . Стяжка на полу ванної [PERSON] , має тріщини, втратила твердість та гідроізоляцію. Все вищенаведене призвело до підтоплення кватири [PERSON] . Позивач (страхувальник) звернувся із заявою про виплату страхового відшкодування. Заява була розглянута, подію затоплення частини житлового будинку [ADDRESS] , визнано страховим випадком, у зв`язку з чим, на підставі страхового акту № 00432175 позивач здійснив виплату [PERSON] суми страхового відшкодування у розмірі 13 670 грн. Таким чином, з моменту виплати страхового відшкодування позивач отримав право вимоги до особи, відповідальної за завдані збитки. У досудовому порядку спір між сторонами врегульований не був, тому ПАТ «Страхова компанія «УНІКА» просить стягнути з [PERSON] суму сплаченого страхового відшкодування у розмірі 13 670 грн. та судові витрати. Від представника відповідачки адвоката Кок С.А. надійшов відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що відповідачка заперечує заподіяння шкоди та обставини залиття приміщення, яке належить [PERSON] за адресою: [ADDRESS] . Для складання акту обстеження житлових умов від 29.05.2021р. відповідачку не запрошували, належні їй приміщення за адресою: [ADDRESS] , ніхто не оглядав. Актом від 29.05.2021р. не встановлено, про яку трубу водопроводу, що має сліди підтікання, іде мова, та на яку особу покладені зобов`язання з утримання та обслуговування цієї труби, а в цьому будинку три квартири. Тому відповідачка не визнає позовні вимоги в повному обсязі. Представники сторін просять розглянути справу без їх участі. Відповідно до положень ст. 223, ч. 2 ст. 247 ЦПК України, розгляд справи відбувається за відсутності сторін та без фіксування процесу технічними засобами. Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні, встановив такі факти та відповідні їм правовідносини. 25.06.2020р. між Приватним акціонерним товариством «Страхова компанія «УНІКА» та [PERSON] був укладений електронний поліс добровільного комплексного страхування майна фізичних осіб № DNINNBR-205P5JI, предметом якого є майнові інтереси страхувальника пов`язані із володінням користуванням та розпорядженням житловим будинком [ADDRESS] . 29.05.2021 р. із застрахованим майном відбулась страхова події - залиття водою, про що комісією квартального комітету № 4 за заявою [PERSON] складено акт (а.с.12). Згідно цього акту, в результаті обстеження кімнати сусідки [PERSON] було встановлено, що труба водопроводу, яка проходить вздовж стіни, проїржавіла, має сліди підтікання, кахель відійшов від стіни, потріскався, що призвело до затікання в квартиру [PERSON] . Стяжка на полу ванної [PERSON] , має тріщини, втратила твердість та гідроізоляцію. Все вищенаведене призвело до підтоплення кватири [PERSON] . Подію затоплення частини житлового будинку [ADDRESS] визнано страховим випадком, у зв`язку з чим на підставі страхового акту № 00432175 позивач здійснив виплату суми страхового відшкодування у розмірі 13 670 грн. Згідно зі ст. 979 ЦК України за договором страхування одна сторона (страховик) зобов`язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити другій стороні (страхувальникові) або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору. За приписами ст. 980 ЦК України предметом договору страхування можуть бути майнові інтереси, які не суперечать закону і пов`язані з володінням, користуванням і розпоряджанням майном (майнове страхування). Згідно з положеннями ст. 988 ЦК України страховик зобов`язаний у разі настання страхового випадку здійснити страхову виплату у строк, встановлений договором. Страхова виплата за договором майнового страхування і страхування відповідальності (страхове відшкодування) не може перевищувати розміру реальних збитків. Інші збитки вважаються застрахованими, якщо це встановлено договором. Відповідно до ст. 993 ЦК України та ст. 27 Закону України «Про страхування» до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, у межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за завдані збитки. Згідно з ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Отже, зобов`язання із заподіяння шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2 постанови «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27 березня 1992 року № 6, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. У деліктних правовідносинах обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою покладається на позивача. Натомість відповідач повинен довести, що в його діях (діях його працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди. Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами, висновками експертів, показаннями свідків. Відповідно до ч. 3 ст.12, ч. 1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 «Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій» встановлено форму акту, який складається у разі залиття квартири (додаток № 4 до Правил). Згідно з вказаними Правилами акт складається комісією за участю представників організації, яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, та організації, яка обслуговує внутрішньо будинкові системи опалення, водопостачання та водовідведення, представника будинку або будинкового комітету і затверджується начальником організації, яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб як від потерпілої, так і від винної сторін є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата його складання; прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника квартири, що зазнала шкоди; прізвище, ім`я, по батькові власника квартири, з вини якого сталося залиття; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода, обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей; висновок комісії щодо встановлення вини особи, яка вчинила залиття. Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акту присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність і у такому випадку в акті має бути зазначено, що такі особи (прізвище ім`я по батькові) підписувати складений акт відмовилися з тих чи інших причин. Зазначені правові висновки викладені в постанові Верховного Суду від 19 лютого 2020 року в справі № 201/658/16-ц (провадження № 61-40389св18). Складений за відсутності відповідача російською мовою акт від 29.05.2021р. обстеження житлових умов по заяві [PERSON] (домоволодіння буд. [ADDRESS] ), за участі трьох осіб: голови квартального комітету № 4 Лапоченко А.В., [PERSON] та власником будинку по [ADDRESS] - не може слугувати достатнім доказом встановлення особи, з вини якої відбулося залиття квартири. Згідно з Додатком № 4 до зазначених Правил і роз`яснення Міністерства з питань житлово-комунального господарства України щодо ремонту квартири після залиття (лист від 29 грудня 2009 року № 12/20-11-1975) в акті мають бути відображені: дата складання акту (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Акт залиття квартири, який не містить указаних реквізитів, не може бути належним і допустимим доказом заподіяння майнової шкоди (постанова КЦС ВС по справі № 2-1974/11 від 21 лютого 2018 року, постанова КЦС ВС по справі № 465/2120/14-ц від 10 травня 2018 року). Також позивачем не надано в порушення вимог ст. 76-81 ЦПК України жодного доказу про те, що власником житлового будинку [ADDRESS] є [PERSON] , а також докази, з чиєї вини сталося затоплення квартири, що знаходиться нижче, та відсутні документи, що підтверджують розмір матеріальної шкоди, завданої майну застрахованої особи. Наданий на підтвердження розміру заподіяної шкоди калькулятор не можна вважати належним та достовірним доказом, оскільки не зрозуміло ким він виконаний, чи є вказана особа спеціалістом, не зрозуміло чи дійсно було проведено вказані роботи та чи були вони необхідні для відновлення стану квартири. В матеріалах справи відсутні докази на підтвердження того, що позивач проводив належну оцінку пошкодженого майна. Суд також враховує, що за змістом ст. 1166 ЦК України відсутність вини має доводити особа, яка завдала шкоди, разом із тим, у даному випадку факт завдання шкоди саме відповідачкою не встановлений. Оскільки позивачем не надано суду докази на підтвердження розміру завданої йому матеріальної шкоди, позов задоволенню не підлягає у зв`язку з його необґрунтованістю. Враховуючи викладене, суд не вбачає підстав для задоволення позовних вимог. У зв`язку з відмовою у задоволенні позову на підставі ст. 141 ЦПК України понесені позивачем судові витрати не розподіляються.

Outcome: dismissed