Jurisdiction: civil
Date: 2024-08-18 00:00:00

Представник позивача [PERSON] в інтересах позивача звернувся до суду з позовом до відповідача про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, посилаючись на те, що [INFO] помер його батько [PERSON] , про що 18 червня 2003 року Ятранською сільською радою Новоархангельського району Кіровоградської області складено відповідний актовий запис №7 та видано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] . Після його смерті залишилось спадкове майно, яке складається із земельної ділянки, що належала померлому батькові на підставі державного акту на право власності на землю серії 11-КР №001233, виданого 30 грудня 2001 року Ятранською сільською радою Новоархангельського району Кіровоградської області. Кадастровий номер земельної ділянки 3523688500:02:000:0279, площа земельної ділянки становить 4,35 га, розташована на території Підвисоцької сільської ради Голованівського району Кіровоградської області. Заповіти від імені [PERSON] сільською радою та нотаріусами не посвідчувалися. Позивач є єдиним спадкоємцем померлого, інших спадкоємців за заповітом чи за законом немає. У встановлений законом шестимісячний строк позивач не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку із його тривалим часом перебування за межами України в Бельгії на заробітках в період з квітня 2003 року по жовтень 2004 року, про що свідчить відповідна довідка, видана Вашківецькою міською радою Вижницького району Чернівецької області від 27 березня 2024 року за №165. В період з 27.01.2024 року по 27.04.2024 року позивач також перебував за межами України в Бельгії на заробітках. Позивач вважає поважною та об`єктивною причину пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини через велику відстань між місцем перебування спадкоємця на день смерті батька та місцем знаходження спадкового майна. 17 травня 2024 року позивач звернувся до приватного нотаріуса Голованівського районного нотаріального округу, щоб оформити спадщину після смерті батька. Приватний нотаріус 20 травня 2024 року виніс постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії посилаючись на те, що свідоцтво про право на спадщину за законом не може бути видане в зв`язку з тим, що спадкоємець пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті спадкодавця [PERSON] , який помер [INFO] . Позивач зазначив, що незадоволення його позовних вимог щодо визначення додаткового строку достатнього для подання заяви про прийняття спадщини зумовить перехід права власності на спадкове майно до держави в особі органу місцевого самоврядування, на території якого воно знаходиться. Позивач просить суд визначити йому додатковий строк для подачі заяви до нотаріальних органів про прийняття спадщини за законом після смерті батька терміном на три місяці з часу набрання рішенням суду законної сили /а.с.1-3/. Позивач в судове засідання не з`явився, але від його представника надійшла заява, в якій останній просив розгляд справи проводити за його відсутності та відсутності позивача, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просив їх задовольнити. Представник відповідача - Підвисоцької сільської ради Голованівського району Кіровоградської області в судове засідання не з`явилася, надіслала суду заяву, в якій розгляд справи просила проводити за її відсутності та відмовити в задоволенні позовних вимог. Суд вважає, що справу можливо розглянути у відсутність сторін на підставі наявних в цивільній справі доказах. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось. Дослідивши матеріали справи в сукупності, суд приходить до висновку. Положеннями ч. 1 ст. 4 ЦПК України передбачено, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Ч .1 ст. 5 ЦПК України визначено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Згідно ч.\~1\~ст.\~30\~ЦПК\~України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою. З цього приводу суд зауважує, що позов подано до належного суду, за місцем знаходження нерухомого майна (земельної ділянки). Ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Судове рішення проголошується публічно, але преса і публіка можуть бути не допущені в зал засідань протягом усього судового розгляду або його частини в інтересах моралі, громадського порядку чи національної безпеки в демократичному суспільстві, якщо того вимагають інтереси неповнолітніх або захист приватного життя сторін, або - тією мірою, що визнана судом суворо необхідною, - коли за особливих обставин публічність розгляду може зашкодити інтересам правосуддя. Відповідно до ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Принципом верховенства права визнається, що людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. З матеріалів цивільної справи вбачається, що [INFO] в с. Ятрань Новоархангельського району Кіровоградської області помер [PERSON] (світлокопія свідоцтва про смерть серії [NUMBER] ) /а.с.5/. За життя [PERSON] належала земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Ятранської сільської ради Кіровоградської області, загальною площею 4.35 га, відповідно до світлокопії державного акту на право приватної власності на землю серії ІІ-КР № 001233 /а.с.11/. Згідно світлокопії про народження серії [NUMBER] [PERSON] народився [INFO] , його батьком записано [PERSON] , матір`ю [PERSON] /а.с.10/. З довідки виданої виконавчим комітетом Підвисоцької сільської ради Голованівського району Кіровоградської області №88 від 13.03.2024 року вбачається, що [PERSON] , [INFO] проживав і був зареєстрований до дня смерті [INFO] в с. Ятрань Голованівського (бувшого Новоархангельського) району Кіровоградської області. На день смерті в даному домоволодінні була зареєстрована і проживала: співмешканка [PERSON] , [INFO] з 13.12.1999 року по червень 2009 року. Виписаний у зв`язку зі смертю. Підвисоцькою сільською радою (село Ятрань) заповіт від імені [PERSON] не посвідчувався /а.с.8/. Відповідно до довідки Вашківецької міської ради Вижницького району Чернівецької області від 27 березня 2024 року за №165 громадянин [PERSON] , [INFO] , який зареєстрований та проживає за адресою [ADDRESS] в період з квітня 2003 року по жовтень 2004 року був відсутній за місцем реєстрації та проживання у зв`язку з виїздом на заробітки за межі України в Бельгію /а.с.9/. Приватний нотаріус Голованівського районного нотаріального округу Степаненко Р.Г. відмовила позивачеві у видачі свідоцтва про прийняття спадщини у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини /а.с.13/. Згідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Ч. 1 ст. 1220 ЦК України вказує на те, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Частинами 1 та 2 ст. 1221 ЦК України визначено, що місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна. Згідно ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. У частинах 1, 2 та 3 ст. 1272 ЦК йдеться мова про неприйняття спадщини, а також про пропуск строку для прийняття спадщини та порядок його визначення, зокрема зазначено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Вирішуючи питання про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини враховується, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Поважними причинами для застосування положень ст. 1272 ЦК України є тривала хвороба, перебування спадкоємця тривалий час за межами України, відбування покарання в місцях позбавлення волі, інші непереборні обставини, що унеможливлювати спадкоємцю вчинити дії направлені на прийняття спадщини. Зокрема в п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року № 7 роз`яснено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. З огляду на викладені та встановлені обставини суд вказує на те, що позивачем разом з цивільним позовом подана довідка Вашківецької міської ради Вижницького району Чернівецької області від 27 березня 2024 року за №165 в якій вказано, що громадянин [PERSON] , [INFO] , який зареєстрований та проживає за адресою [ADDRESS] в період з квітня 2003 року по жовтень 2004 року був відсутній за місцем реєстрації та проживання у зв`язку з виїздом на заробітки за межі України в Бельгію /а.с.9/. З цього приводу суд констатує, що зазначена довідка жодним чином не вказує на поважність причини пропуску позивачем строку на подання заяви про прийняття спадщини після смерті спадкодавця, оскільки подана за період який не охоплюється часом до моменту звернення позивачем до суду. Суд зазначає, що датою звернення позивача до суду є 06.06.2024 року. З огляду на викладене, наданий позивачем разом з позовною заявою доказ (довідка Вашківецької міської ради Вижницького району Чернівецької області від 27 березня 2024 року за №165 а.с.9) не є в розумінні ст. ст. 77, 78 ЦПК України належним та допустимим, а тому не приймається судом до уваги. Зі змісту позову слідує, що позивач був обізнаний в наявності спадкового майна і тим паче міг через засоби поштового зв`язку, електрону адресу, або через представника, або в інший спосіб сповістити нотаріуса, протягом часу з моменту відкриття спадщини до закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини про намір (бажання) прийняття спадщину за законом. Зі змісту ч. 1 ст. 1270 ЦК України слідує, що для прийняття спадщини, встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Саме у цей строк особа повинна визначитися щодо прийняття спадщини та здійснити певні дії, спрямовані на реалізацію свого права. Проміжок часу, протягом якого позивач не звертався із заявою до нотаріуса є значним, оскільки між закінченням строку на подання заяви про прийняття спадщини та подачею позовної заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини минуло більше двадцяти років, дана обставина вказує на те, що позивач не бажав та не мав наміру успадковувати майно. На це вказує його фактична, реальна та правова поведінка. Причин, що є поважними, а саме, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій з приводу реалізації свого права на спадкування майна, що заважали вчасно звернутися із заявою про прийняття спадщини, судом не встановлено. На переконання\~суду\~позивачем\~не доведено обставини, на які він посилається як на підставу своїх вимог, як регламентовано у ч. 1 ст. 81 ЦПК України, а саме поважності пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини, а тому в задоволенні позову слід відмовити. У зв`язку з відмовою в задоволенні цивільного позову судові витрати по справі відносяться за рахунок позивача. Приймаючи до\~уваги\~викладене\~та,\~

Outcome: dismissed