Jurisdiction: civil
Date: 2024-08-29 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з позовом до [PERSON] про усунення перешкод у спілкуванні з онуками та встановлення способу у вихованні онуків та спілкування з ними третя особа:Служба у справах дітей виконавчого комітету Слобожанської селищної ради, [PERSON] , посилаючись на те, що вона є матір`ю [PERSON] та бабусею [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] . З донькою [PERSON] позивач останні сім років не спілкується, через конфлікт та непорозуміння, але бажає спілкуватися з онуками, синами доньки,без присутності матері, оскільки любить своїх онуків та не бажає втратити з ними психологічний зв`язок. Онуки також мають бажання спілкуватися з бабусею, але відповідачка проти спілкування бабусі та онуків. Не дозволяє спілкуватися з ними ні телефоном, ні в месенджерах. Відповідачка не дозволяє навіть приходити додому до онуків, щоб побачитися з ними в присутності матері за місцем мешкання, хоча квартири де мешкає відповідачка з онуками належить позивачеві. Позивач не приходить без дозволу позивача, бо не бажає завдати психологічного стресу онукам через конфлікт та агресію, яка може виникнути внаслідок візиту позивача з боку відповідачки. Позивачка, [PERSON] , вчитель початкових класів Дніпровської гімназії №32 ДМР, має стаж роботи 23 року, має вищу освіту. Згідно характеристики наданої з місця роботи позивач проявляє себе на роботі як сумлінний, творчий, відповідальний працівник. Інноваційні прийоми та форми організації навчального процесу, які вона використовує на уроках, сприяють зацікавленості учнів у придбанні нових знань. З характером товариська, спокійна, активна, користується повагою серед колег. Згідно акту обстеження умов проживання: квартира омебльована, наявна вся необхідна побутова техніка, діти будуть проживати в окремій кімнаті з усіма необхідними меблями під час відвідування бабусі. Бабуся має стабільний заробіток відповідно до Довідки з Пенсійного Фонду України форма ОК-7. Відповідно до витягу з інформаційно-аналітичної системи «Облік відомостей про притягнення особи до кримінальної відповідальності та наявності судимості» позивачка судимостей не має. Позивач просить визначити спосіб\~участі у\~вихованні неповнолітніх\~ [PERSON] та\~ [PERSON] :\~бачитися з\~онуками щотижнево\~кожного понеділка\~та середи\~ з\~18:00\~год до\~20:30\~год,\~четверга з\~16:00\~год до\~19:00\~год з\~правом забирати\~дітей до\~місця \~проживання [PERSON] ,\~відвідувати культурно-освітні\~заклади,\~кінотеатри,\~дитячі кафе\~та інші\~заклади харчування,\~без супроводу\~матері; у\~разі неможливості\~спілкування з\~дітьми у\~визначений час,\~перенести зустріч\~на наступні\~дні за\~домовленістю з\~матір`ю;\~бачитися з\~онуками щотижнево\~кожної неділі\~в присутності\~батька онуків\~та за\~домовленістю з\~батьком; забирати онуків на відпочинок та оздоровлення в літні та зимові канікули, з виїздом за межі Дніпропетровської області області, за попередньою домовленістю з матір`ю дітей; спілкуватися з онуками телефоном та месенджерах. Стягнути з відповідача, [PERSON] , на користь позивача, [PERSON] , понесені судові витрати Позивач в судове засідання не з`явилася, її представник подала до суду заяву, відповідно до якої позовні вимоги підтримала, просила суд їх задовольнити, справу розглянути за відсутності сторони позивача. Відповідач в судове засідання не з`явилася, подала до суду заяву, відповідно до якої позовні вимоги визнала повністю, просила суд справу розглянути за її відсутності. Представник третьої особи Служба у справах дітей виконавчого комітету Слобожанської селищної ради в судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином подав заяву про розгляд справи за їх відсутності, проти задоволення позову не заперечують та надали висновок Комісії з питань захисту прав дітей виконавчого комітету Слобожанської селищної ради, згідно якого вирішили встановити наступний графік спілкування бабусі, [PERSON] Визначити спосіб\~участі у\~вихованні неповнолітніх\~ [PERSON] та\~ [PERSON] :\~бачитися з\~онуками щотижнево\~кожного понеділка\~та середи\~ з\~18:00\~год до\~20:30\~год,\~четверга з\~16:00\~год до\~19:00\~год з\~правом забирати\~дітей до\~місця \~проживання [PERSON] ,\~відвідувати культурно-освітні\~заклади,\~кінотеатри,\~дитячі кафе\~та інші\~заклади харчування,\~без супроводу\~матері;\~у разі\~неможливості спілкування\~з дітьми\~у визначений\~час,\~перенести зустріч\~на наступні\~дні за\~домовленістю з\~матір`ю;\~бачитися з\~онуками щотижнево\~кожної неділі\~в присутності\~батька онуків\~та за\~домовленістю з\~батьком; забирати онуків\~на відпочинок\~та оздоровлення\~в літні\~та зимові\~канікули,\~з виїздом\~за межі\~Дніпропетровської області\~області,\~за попередньою\~домовленістю з\~матір`ю\~дітей; спілкуватися з онуками телефоном та месенджерах. Третя особа [PERSON] до суду не з`явився, надав до суду заяву згідно якої не заперечує проти задоволених позовних вимог. Частиною 3 ст. 200 ЦПК України встановлено, що за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає що позовні вимоги підлягають задоволенню з огляду на наступне. В судовому засіданні встановлено, що [PERSON] є матір`ю [PERSON] та бабусею [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] . З донькою [PERSON] позивач останні сім років не спілкується, через конфлікт та непорозуміння, але бажає спілкуватися з онуками, синами доньки, без присутності матері, оскільки любить своїх онуків та не бажає втратити з ними психологічний зв`язок. Онуки також мають бажання спілкуватися з бабусею, але відповідачка проти спілкування бабусі та онуків. Не дозволяє спілкуватися з ними ні телефоном, ні в месенджерах. Відповідачка не дозволяє навіть приходити додому до онуків, щоб побачитися з ними в присутності матері за місцем мешкання, хоча квартири де мешкає відповідачка з онуками належить позивачеві. Позивач не приходить без дозволу позивача, бо не бажає завдати психологічного стресу онукам через конфлікт та агресію, яка може виникнути внаслідок візиту позивача з боку відповідачки. Позивачка, [PERSON] , вчитель початкових класів Дніпровської гімназії №32 ДМР, має стаж роботи 23 року, має вищу освіту. Згідно характеристики наданої з місця роботи позивач проявляє себе на роботі як сумлінний, творчий, відповідальний працівник. Інноваційні прийоми та форми організації навчального процесу, які вона використовує на уроках, сприяють зацікавленості учнів у придбанні нових знань. З характером товариська, спокійна, активна, користується повагою серед колег. Згідно акту обстеження умов проживання: квартира омебльована, наявна вся необхідна побутова техніка, діти будуть проживати в окремій кімнаті з усіма необхідними меблями під час відвідування бабусі. Бабуся має стабільний заробіток відповідно до Довідки з Пенсійного Фонду України форма ОК-7. Відповідно до витягу з інформаційно-аналітичної системи «Облік відомостей про притягнення особи до кримінальної відповідальності та наявності судимості» позивачка судимостей не має. Позивач просить визначити спосіб участі у вихованні неповнолітніх [PERSON] та [PERSON] : бачитися з онуками щотижнево кожного понеділка та середи з 18:00 год до 20:30 год, четверга з 16:00 год до 19:00 год з правом забирати дітей до місця проживання [PERSON] , відвідувати культурно-освітні заклади, кінотеатри, дитячі кафе та інші заклади харчування, без супроводу матері; у разі неможливості спілкування з дітьми у визначений час, перенести зустріч на наступні дні за домовленістю з матір`ю; бачитися з онуками щотижнево кожної неділі в присутності батька онуків та за домовленістю з батьком; забирати онуків на відпочинок та оздоровлення в літні та зимові канікули, з виїздом за межі Дніпропетровської області області, за попередньою домовленістю з матір`ю дітей; спілкуватися з онуками телефоном та месенджерах. Стягнути з відповідача, [PERSON] , на користь позивача, [PERSON] , понесені судові витрати. Згідно Висновку Комісії з питань захисту прав дітей виконавчого комітету Слобожанської селищної ради Служби у справах дітей виконавчого комітету Слобожанської селищної ради, вирішино встановити наступний графік спілкування бабусі, [PERSON] визначити спосіб\~участі у\~вихованні неповнолітніх\~ [PERSON] та\~ [PERSON] :\~бачитися з\~онуками щотижнево\~кожного понеділка\~та середи\~ з\~18:00\~год до\~20:30\~год,\~четверга з\~16:00\~год до\~19:00\~год з\~правом забирати\~дітей до\~місця \~проживання [PERSON] ,\~відвідувати культурно-освітні\~заклади,\~кінотеатри,\~дитячі кафе\~та інші\~заклади харчування,\~без супроводу\~матері; у\~разі неможливості\~спілкування з\~дітьми у\~визначений час,\~перенести зустріч\~на наступні\~дні за\~домовленістю з\~матір`ю;\~бачитися з\~онуками щотижнево\~кожної неділі\~в присутності\~батька онуків\~та за\~домовленістю з\~батьком; забирати онуків\~на відпочинок\~та оздоровлення\~в літні\~та зимові\~канікули,\~з виїздом\~за межі\~Дніпропетровської області\~області,\~за попередньою\~домовленістю з\~матір`ю\~дітей; спілкуватися з онуками телефоном та месенджерах. Відповідно до\~ст. 1 Закону України «Про охорону дитинства», контакт з дитиною - це реалізація матір`ю, батьком, іншими членами сім`ї та родичами, у тому числі тими, з якими дитина не проживає, права на спілкування з дитиною, побачення зазначених осіб з дитиною, а також надання їм інформації про дитину або дитині про таких осіб, якщо це не суперечить інтересам дитини. Відповідно до\~статті 8 Закону України «Про охорону дитинства»\~кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку. Батьки або особи, які їх замінюють, несуть відповідальність за створення умов, необхідних для всебічного розвитку дитини, відповідно до законів України. Згідно з ч.ч. 8-10 статті 7СК України регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини.Сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності тарозумності, відповідно до моральних засад суспільства. Кожен учасник сімейних відносин має право на судовий захист. Відповідно дост.257СК Українибаба,дід,прабаба,прадід маютьправо спілкуватисязі своїмивнуками,правнуками,брати участьу їхвихованні. Батькичи іншіособи,з якимипроживає дитина,не маютьправа перешкоджатиу здійсненнібабою,дідом,прабабою,прадідом своїхправ щодовиховання внуків,правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. За змістом\~статті 263 СК України\~спір щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до\~ст. 159 цього Кодексу. Згідно з ч. 2\~ст. 159 СК України\~суд визначає способи у вихованні дитини (періодичні чи систематичні, побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами. Баба та дід, як з боку батька, так і з боку матері є родичами дітей, а батьки чи інші особи, з якими проживають діти, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, своїх прав щодо виховання онуків, та мають здійснювати свої батьківські права та виконувати батьківські обов`язки на ґрунті поваги до прав дитини та її людської гідності. Одним із найважливіших прав дитини є право на сімейне виховання. Це право полягає, перш за все, у наданні дитині можливості жити і виховуватися в сім`ї. Право дитини на сімейне виховання включає також право на спілкування з іншими членами сім`ї: дідом, бабою, братами, сестрами, іншими родичами. Статтею 18 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, ратифікованої Україною 27 лютого 1991 року (далі - Конвенція), визначено принцип загальної та однакової відповідальності обох батьків за виховання і розвиток дитини, а також встановлено, що найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування. Частиною першою статті 3 Конвенції визначено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. На рівні внутрішнього законодавства України принцип урахування найкращих інтересів дитини викладно у пункті 8\~статті 7 СК України\~та у\~статті 11 Закону України «Про охорону дитинства», згідно з положеннями яких регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини; предметом основної турботи та основним обов`язком батьків є забезпечення інтересів дитини. У рішенні ЄСПЛ від 11 липня 2017 року, заява № 2091/13, у справі «М. С. проти України» та у рішенні ЄСПЛ від 16 липня 2015 року № 10383/09, § 100 «Мамчур проти України», ЄСПЛ зауважив, що при визначенні найкращих інтересів дитини у кожній конкретній справі необхідно враховувати два аспекти: по-перше, інтересам дитини найкраще відповідає збереження її зв`язків із сім`єю, крім випадків, коли сім`я є особливо непридатною або неблагополучною; по-друге, у найкращих інтересах дитини є забезпечення її розвитку у безпечному, спокійному та стійкому середовищі, що не є неблагонадійним (параграф 76). Положення\~статті 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якою передбачено право на повагу до сімейного життя, поширюються у тому числі і на відносини між бабою, дідом та онуками, якщо між ними існують достатньо тісні зв`язки (Рішення ЄСПЛ у справі «Kruskic v. Croatia» від 25 листопада 2014 року, п. 108). Подібні правові висновки щодо врахування найкращих інтересів дитини висловлені у рішенні ЄСПЛ від 23 липня 2019 року у справі «Швець проти України» («Shvets v. Ukraine», заява № 22208/17), а також у постанові Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду у постанові від 12 квітня 2021 року у справі № 638/12278/15 (провадження № 61-14491сво20). Згідно до ч. 1\~ст. 151 СК України, батьки мають переважне право перед іншими особами на особисте виховання дитини. Відповідно до ч. 5\~ст. 19 СК України, орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. За правилами статей\~12,81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно зі\~статтею 77 ЦПК України\~предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Відповідно до\~ст. 89 ЦПК України\~суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Що стосується вирішення питання понесених судових витрат, то суд зазначає про таке. За змістом статті 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. Отже, витрати за надану професійну правничу допомогу у разі підтвердження обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості підлягають розподілу за результатами розгляду справи незалежно від того, чи їх уже фактично сплачено стороною/третьою особою чи тільки має бути сплачено (пункт 1 частини другої статті 137 та частина восьма статті 141 ЦПК України). На підтвердження розміру витрат на професійну правничу допомогу суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та інше), розрахунок наданих послуг, документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Наявність документального підтвердження витрат на правничу допомогу та їх розрахунок є підставою для задоволення вимог про відшкодування таких витрат (постанова Великої Палати Верховного Суду від 20 вересня 2018року у справі № 751/3840/15, провадження № 14-280цс18). Дана цивільна справа розглядається судом в порядку позовного провадження. Представником позивача - адвокатом Ілющенко А.А. на підтвердження понесених витрат надано ордер про надання правничої допомоги [PERSON] на підставі договору про надання правової допомоги №36/24 від 01.05.2024 року, копію розрахунку суми гонорару за надану правову допомогу (Додаток 1 та Додаток 2 до договору від 01.05.2024 №36/24) згідно якого на складання позовної заяви було витрачено 5 годин (ставка за годину 2000,00 грн.), копію квитанції до прибуткового касового ордера №101 від 14.05.2024 року про оплату позивачем послуг адвокату Ілющенко А.А. в розмірі 10 000,00 грн. та квитанції №102 та 107 про участь у судових засіданнях на загальну суму 4\~500,00 грн., до яких додано розрахунок суми гонорару, з якого вбачається, що ця сумма розрахована за участь в судових засіданнях. Разом з цим суд зазначає, що фіксація вказаних представником позивача судових засідань не проводилася, представником позивача була подана заява про розгляд справи за її відсутності. Тому вимоги про стягнення судових витрат підлягають частковому задоволенню, а саме в суммі 10 000,00 грн. Що стосується судового збору, то він у відповідності до ст.\~13, ч.1 ст.141 ЦПК України, враховуючи результати розгляду справи, підлягає стягненню з відповідача на користь позивача у розмірі 968, 96 грн. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~На підставі викладеного,

Outcome: approved