Jurisdiction: civil
Date: 2024-08-13 00:00:00

представник позивача [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] , в якому просить стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість в сумі 215\~113,92 гривень. Позов обґрунтовує тим, що 26.12.2019 між сторонами був укладений кредитний договір № 2001502971501 на підставі якого відповідачу видано кредитну картку з кредитним лімітом 20\~000 гривень, який збільшено до 143\~295 гривень. Відповідач не виконує свої кредитні зобов`язання належним чином довготривалий строк у зв`язку з чим станом на 03.03.2024 має заборгованість в сумі 215\~113,92 гривень, яка складається з заборгованості за кредитом в сумі 139\~470,34 гривень та заборгованості за процентами в сумі 75\~643,58 гривні. Позивачем на адресу місця проживання відповідача була направлена вимога про сплату боргу за кредитним договором, яка останнім не виконана. Постановою КМУ від 11.03.2020 на території України впроваджено дію карантину. 24.02.2022 на підставі Закону України «Про правовий режим воєнного стану» на території України введено воєнний стан. Кредитною карткою відповідач користувався до 09.02.2024. Строки позовної давності позивачем не пропущені. Представник відповідача адвокат Серебрянников Д.В. подав відзив на позов, в якому просив відмови у задоволенні позову у повному обсязі та зазначив, що у зв`язку із запровадженням воєнного стану на території України законодавцем доповнено пункт 18 розділу Прикінцевих та Перехідних положень ЦК України, відповідно до якого у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установлено, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Вважає, що нарахована позивачем заборгованість за простроченими відсотками починаючи з 24.02.2022, не відповідає приписам чинного законодавства та позиції Великої Палати Верховного Суду, вказаній у постанові від 08.06.2022 у справі № 2-591/11, провадження № 14-3цс21, Конституційного Суду України, зазначеній у рішенні від 28.04.2021 у справі № 3-95/2020(192/2), рішення Великої палати Конституційного Суду України від 20.12.2017 у справі № 2-р/2017 та є таким, що порушує принципи справедливості, добросовісності і розумності у період воєнного стану. Представник позивача подав відповідь на відзив, в якій зазначив, що 26.12.2019 відповідач звернувся до банку з метою отримання кредитної картки з кредитним лімітом 20\~000 гривень, який було збільшено до 143\~295 гривень. відповідач прийняв Публічну пропозицію банку на укладення Договору комплексного банківського обслуговування, просив відкрити на його поточний рахунок у гривнях, надати кредитну карту з кредитним лімітом. Також відповідач погодився з умовами, що розрахунковий день 30 число місяця, строк дії кредитного ліміту, процентна ставка та розмір мінімального платежу та інші умови обслуговування кредитної картки встановлюються відповідно до умов ДКБО. Законодавець передбачив звільнення позичальників від відповідальності за статтею 625 ЦК України та сплати неустойки (штрафу, пені), проте не звільнив їх від обов`язку виконання кредитних зобов`язань (сплати основного боргу та відсотків передбачених умовами кредитного договору). Позивач не заявляв вимог про стягнення з відповідача неустойки та іншої відповідальності. Неплатоспроможність боржника не є підставою для невиконання взятих на себе зобов`язань, навіть якщо вона настала через збройну агресію проти України. При виникнені форс-мажорних обставин банк та/або клієнт повинні проінформувати один одного протягом 2 днів у будь-який доступний спосіб. Відповідач не надав суду доказів дотримання положень ДКБО, а тому посилання на форм мажорні обставини є безпідставними. Відповідач не надає доказів на спростування існуючої заборгованості за кредитним договором або доказів її погашення. Ухвалою про відкриття провадження у справі від 24.04.2024 відкрите провадження у справі та її призначено до розгляду у спрощеному позовному провадженні з повідомлення (викликом) сторін. Представник АТ «ПУМБ» в судове засідання не з`явилася. В позовній заяві просила розглянути справи за її відсутності. Відповідач [PERSON] , будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце розгляду справи, в судове засідання не з`явився. Причини неявки суду не повідомив. Заяву про розгляд справи без його участі не подав. Представник відповідача адвокат Серебрянников Д.В. в судовому засіданні позов визнав частково, а саме в частині стягнення тіла кредиту. Заслухавши пояснення представника відповідача, дослідивши письмові докази, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. 26.12.2019 [PERSON] звернувся до АТ «ПУМБ» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав заяву № 2001502971501 на приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, відповідно до якої він погодився з тим, що строк кредитного ліміту, процентна ставка за користування кредитним лімітом, розмір мінімального платежу та інші умови надання та обслуговування кредитної картки встановлюються відповідно до умов Договору комплексного банківського обслуговування в залежності від типу кредитної картки. Відповідачу був встановлений кредитний ліміт в сумі 20\~000 гривень зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 47,88 % річних, платіжна дата 30 число місяця (далі заява від 26.12.2019). В подальшому розмір кредитного ліміту за договором № 2001502971501 був збільшений до 143\~295 гривень, що підтверджується довідкою про збільшення кредитного ліміту. На підтвердження факту укладення кредитного договору позивач надав заяву від 26.12.2019 Публічну пропозицію ПАТ «ПУМБ» на укладення договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб (далі ДКБО) та Паспорт споживчого кредиту. Згідно з наданими позивачем розрахунком заборгованості та випискою по особовому рахунку з 26.12.2019 по 03.03.2024 заборгованість відповідача за вказаним договором, яким є заява від 26.12.2019, станом на 03.03.2024 складає 215\~113,92 гривень, яка складається з заборгованості за кредитом в сумі 139\~470,34 гривень та заборгованості за процентами в сумі 75\~643,58 гривні. Відповідно до частин першої, другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони, або надсилалися ними до інформаційно-телекомунікаційної системи, що використовується сторонами. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України). Частиною другою статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). За змістом статті 1056-1 ЦК України процентна ставка за кредитом може бути фіксованою або змінюваною. Тип процентної ставки визначається кредитним договором. Розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору. Відповідно до частини першої статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Згідно зі статтею 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Згідно із частиною першою статті 1050 ЦК України, якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу. Таким чином, в разі укладення кредитного договору проценти за користування позиченими коштами поділяються на встановлені законом (розмір та підстави стягнення яких визначаються актами законодавства) та договірні (розмір та підстави стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі). Відповідно до частини другої статті 8 Закону України від 15.11.2016 № 1734-VIII «Про споживче кредитування» для цілей обчислення реальної річної процентної ставки та денної процентної ставки визначаються загальні витрати за споживчим кредитом. До загальних витрат за споживчим кредитом включаються: доходи кредитодавця у вигляді процентів; комісії кредитодавця, пов`язані з наданням, обслуговуванням і поверненням кредиту, у тому числі комісії за обслуговування кредитної заборгованості, розрахунково-касове обслуговування, юридичне оформлення тощо; інші витрати споживача на додаткові та/або супутні послуги, які підлягають сплаті на користь кредитного посередника (за наявності) та третіх осіб згідно з вимогами законодавства України та/або умовами договору про споживчий кредит (платежі за послуги кредитного посередника, страхові та податкові платежі, збори на обов`язкове державне пенсійне страхування, біржові збори, платежі за послуги державних реєстраторів, нотаріусів, інших осіб тощо). У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно зі статтями 610, 611 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди. Позивач свої зобов`язання за кредитним договором виконав, надавши відповідачу платіжну картку з встановленим кредитним лімітом, що підтверджується підписом відповідача в заяві від 26.12.2019. Відповідач, у свою чергу, порушив умови кредитного договору, яким є заява від 26.12.2019, не сплативши своєчасно банку грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом та відсотками, внаслідок чого має заборгованість в сумі 215\~113,92 гривень, яка складається з заборгованості за кредитом в сумі 139\~470,34 гривень та заборгованості за процентами в сумі 75\~643,58 гривні. За таких обставин, суд дійшов висновку про те, що позов є законним та обґрунтованим, а тому його необхідно задовольнити повністю та стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість за кредитним договором в сумі 215\~113,92 гривень. Аргументи представника відповідача з приводу незаконності нарахування банком процентів за користування кредитів з 24.02.2022, що суперечить пункту 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України, є безпідставними. Згідно з пунктом 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Відповідно до статті 625 ЦПК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Проценти, які сторони погодили при укладанні кредитного договору є процентами, які передбачені статтею 1056-1 ЦК України і є простроченими в силу того, що вони не сплачені у строки, передбачені кредитним договором. Отже вони не є процентами, передбаченими частиною другою статті 625 ЦПК України. Також проценти за користування кредитом не є неустойкою (штрафами, пенею). Отже у даному випадку не можуть бути застосовані до спірних правовідносин вимоги, передбачені пунктом 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України. Згідно з частиною першою статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, тобто з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у сумі 2\~581,37 гривня.

Outcome: approved