Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-05 00:00:00

15.07.2024 року позивач звернувся до суду з позовом до [PERSON] , [PERSON] про визнання права власності на спадкове майно. Ухвалою суду від 24 липня 2024 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання. 23 серпня 2024 року закрито підготовче судове засідання, про що постановлено ухвалу про призначення справи до судового розгляду і повідомлено учасників справи. Обгрунтовуючи заявлені позовні вимоги [PERSON] , вказує, що 03 липня 2024 року звернулася до приватного нотаріуса Кам`янець-Подільського районного нотаріального округу Яцевич Г.В. з приводу оформлення права власності на домоволодіння [ADDRESS] . Однак їй було відмовлено та роз`яснено, що у свідоцтві про право власності на домоволодіння [ADDRESS] , виданого виконавчим комітетом Кам`янець-Подільської районної ради народних депутатів 15 березня 1988 року тип даору- колгоспний двір, а [PERSON] являється лише членом двору(головою двору).Оскільки поданий документ не підтверджує право власності спадкодавця, тому не можна видати свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] . Тому просить суд, визнати за нею- [PERSON] , право власності на домоволодіння [ADDRESS] , яке належало на праві власності на підставі свідоцтва про право особистої власності на домоволодіння, виданого виконавчим комітетом Кам`янець-Подільської районної ради народних депутатів 15березня 1988 року [PERSON] , який помер [INFO] . Позивач [PERSON] , в судове засідання подала заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримує і просить суд задовольнити їх в повному обсязі. Представник [PERSON] - [PERSON] ,\~подала заяву\~про розгляд\~справи у\~її відсутності, позовні вимоги підтримує і просить суд задовольнити їх в повному обсязі. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] , в судове засідання також подали заяву про розгляд справи у їх відсутності, позов визнають та не заперечують щодо його задоволення. Суд розглядає справу у відсутності сторін. Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Вивчивши та дослідивши матеріали справи, судом встановлено, що 03 липня 2024 року [PERSON] звернулася до приватного нотаріуса Кам`янець-Подільського районного нотаріального округу Яцевич Г.В. з приводу\~оформлення права\~власності на\~домоволодіння [ADDRESS] , що належало на праві власності на підставі Свідоцтва про право особистої власності на домоволодіння, виданого виконавчим комітетом Кам`янець-Подільської районної ради народних депутатів 15 березня 1988 року [PERSON] , який помер [INFO] в селі Думанів,Кам`янець-Подільського району,Хмельницької області. Однак у видачі свідоцтва про право на спадщину їй було відмовлено, що роз`яснено у листі № 288/02-14 від 03 липня 2024 року, так як у свідоцтві про право особистої власності на домоволодіння [ADDRESS] , виданого виконавчим комітетом Кам`янець-Подільської районної ради народних депутатів 15 березня 1988 року, власником будинку вказано колгоспний двір, а [PERSON] являється лише членом колгоспного двору. Згідно свідоцтва про право власності на домоволодіння від 15 березня 1988 року житловий будинок по [ADDRESS] належав колгоспному двору ,головою якого являвся [PERSON] . Станом на 15 квітня 1991 року членами колгоспного двору та були зареєстровані в будинку: [PERSON] , [INFO] - голова домогосподарства; [PERSON] , [INFO] дружина; [PERSON] , [INFO] син; [PERSON] , [INFO] онука; [PERSON] , [INFO] - невістка. Відповідно до п.6 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» за № 20 від 22 грудня 1995 року спори щодо майна колишнього колгоспного двору, яке було придбане до 15 квітня 1991 року, мають вирішуватися за нормами, що регулюють власність цього двору,а саме: право власності на майно, яке належало колгоспному двору і збереглося після його існування, мають ті члени двору, котрі до 15 липня 1991 року не втратили права на частку в його майні; Розмір частки члена двору визначається у рівності часток усіх його членів,включаючи неповнолітніх та непрацездатних. На витребування частки із майна з колишнього колгоспного двору, що збереглося на 15 квітня 1991 року,поширюється загальний трирічний строк позовної давності. Таким чином, станом на 15 квітня 1991 року всім членам колгоспного двору було відомо те, що він є співласником майна колгоспного двору і частки кожного із них були рівними. Проте жоден із співвласників ні на той час, ні до цього часу не поставив питання про виділ його частки з колгоспного двору. Тим самим домоволодіння залишилось у власності голови двору [PERSON] . Виділити свої частки інші члени колгоспного двору не мали наміру, не мають на даний час а, також втратили право на звернення з позовом про виділ такої частки. [PERSON] , померла [INFO] . Після її смерті спадкове майно оформила за заповітом [PERSON] . [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть, виданої Гуменецькою сільською радою, серії [NUMBER] , актовий запис - 201. Після його смерті залишилось спадкове майно,а саме домоволодіння по [ADDRESS] . [PERSON] відмовився від спадкування після смерті батька на користь [PERSON] ,як спадкоємця по закону п`ятої черги. Відповідно довідки характеристики № 716 від 30.05.2024 року з інвентарної справи МБТІ у відомостях про інформацію про реєстрацію нерухомого майна зазначено, що за [PERSON] , зареєстровано право особистої власності за адресою: по [ADDRESS] , що зареєстровано в реєстровій книзі МБТІ за № 1-183 від 15.03.1988 року. Відповідно до технічного паспорта, який складено КП МБТІ 30.05.2024 року зазначена адреса на будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами, по [ADDRESS] , відповідно даних технічного паспорта це є житловий будинок, загальною площею 118,7 кв.м., житлова площа- 69,9 кв.м., допоміжна площа 48,8 кв.м., підвал загальною площею 13,9 кв.м., веранда загальною площею 29,1 кв.м., коридор загальною площею 5,8 кв.м, балкон, жилова загальною площею 11,0 кв.м., жилова загальною площею 28,3 кв.м., жилова загальною площею 20,0 кв.м., жилова загальною площею 10,6 кв.м. \~Чинне цивільне законодавство передбачає, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Якщо фізична особа склала заповіт, таким чином розпорядившись своєю власністю на випадок смерті, і не скасувала його, то у разі її смерті спадкування здійснюється за заповітом, який є останньою волею спадкодавця. Це підтверджується статтею 1223 ЦК України, яка залишає право на спадкування спадкоємцям за законом лише за відсутності заповіту або повного чи часткового визнання заповіту недійсним, неприйняття (відмови) спадщини спадкоємцем за заповітом, усунення від права на спадкування спадкоємця за заповітом, неохоплення заповітом усієї спадщини. Необхідно наголосити, що цивільне законодавство встановлює п`ять черг спадкоємців за законом. У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі і народжені після його смерті, батьки померлого, той з подружжя, який його пережив (ст. 1261 ЦК України). До другої черги спадкоємців за законом законодавець відносить рідних братів та сестер спадкодавця, його бабу та діда як з боку батька, так і з боку матері (1262 ЦК України). У третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця (ст. 1263 ЦК України). Особи, які проживали із спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до відкриття спадщини, належать до спадкоємців, які мають право на спадкування у четверту чергу (ст. 1264 ЦК України). У п`яту чергу право на спадкування за законом одержують утриманці спадкодавця, які не були членами його сім`ї, а також інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно (ст. 1265 ЦК України). Онуки (правнуки), прабаба, прадід, племінники спадкодавця не включаються до складу жодної з черг спадкоємців за законом. Але з цього не можна зробити висновок, що вони не закликаються до спадкування ні за яких обставин. \~ \~ \~Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у випадку відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення таких спадкоємців від спадкування, неприйняття усіма спадкоємцями попередньої черги спадщини або відмови від її прийняття шляхом подачі відповідної заяви про відмову нотаріуса за місцем відкриття спадщини. \~ \~ \~ \~ Частиною 1\~статті 1268 Цивільного кодексу України\~передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. \~У відповідності до п. 4.15\~Наказу Міністерства юстиції України «Про затвердження Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України» від 22.02.2012 року № 296/5, видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів про належність цього майна спадкодавцеві. \~Відповідно до п.23\~Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року за № 7\~передбачено, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду в порядку позовного провадження.\~ Статтею 1218 Цивільного кодексу України\~передбачено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно ч.1 ст.321ЦК України передбачено,що право власності є непорушним.Ніхто не може бути позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Ч. 1 ст. 328 ЦК України зазначає,що право власності набувається на підставах,що не заборонені законом,зокрема із правочинів. Ч. 2 статті 328 ЦК України вказано,що право власності вважається набутим правомірно,якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Враховуючи вищенаведене, за позивачем слід визнати право на спадкове майно відповідно до\~ст.1261 ЦК України.\~\~

Outcome: approved