Jurisdiction: civil
Date: 2024-08-29 00:00:00

До Дніпровського районного суду міста Києва звернулась [PERSON] з позовом до Комунального підприємства «Дирекція з капітального будівництва та реконструкції «Київбудреконструкція» (далі - КП «Київбудреконструкція»), про визнання незаконним наказу № 30-К від 17 травня 2022 року в частині призупинення дії трудового договору з [PERSON] , поновлення дії трудового договору, поновлення на роботі і на посаді, виплату середнього заробітку за час вимушеного прогулу. Згідно заявлених вимог, позивач просить суд: - визнати незаконним та скасувати наказ директора КП «Дирекція з капітального будівництва та реконструкції «Київбудреконструкція» № 30-К від 17 травня 2022 року в частині призупинення дії трудового контракту з [PERSON] ; - зобов`язати КП «Дирекція з капітального будівництва та реконструкції «Київбудреконструкція» поновити дію трудового договору з [PERSON] та поновити [PERSON] на посаді провідного інженера (по кадрах) КП «Дирекція з капітального будівництва та реконструкції «Київбудреконструкція»; - стягнути з КП «Дирекція з капітального будівництва та реконструкції «Київбудреконструкція» на користь [PERSON] середній заробіток за час вимушеного прогулу з 17 травня 2022 року до дня поновлення на роботі за рішенням суду. Вимоги позову обґрунтовані тим, що позивач з 10 червня 2016 року працює на посаді провідного інженера (по кадрах) КП «Київбудреконструкція». З 16 березня 2022 року наказом № 7 від 15 березня 2022 року на підприємстві було встановлено початок простою, відповідно позивач відвідувала робоче місце не на постійній основі, при цьому підприємство працювало та здійснювало свою господарську діяльність без призупинення. З 17 травня 2022 року з позивачем було призупинено дію трудового договору без будь-яких пояснень та без ознайомлення з відповідним наказом. Позивач зазначає, що весь цей час вона не могла потрапити на територію підприємства та на робоче місце, чекала будь-якого повідомлення або інформації щодо виходу на роботу. Також вказує, що деякі співробітники постійно в штатному режимі ходили на роботу та виконували свої обов`язки, а інші, як позивач, очікували повідомлення. Також позивач вказує, що її не ознайомлено з наказом, не надіслано засобами зв`язку, не доведено його детального змісту. Позивач зазначає, що про своє порушене право вона дізналась випадково, фотокопію наказу побачила лише у червні 2023 року, однак копії наказу не має. На неодноразові усні та письмові запити та звернення позивача про надання копії наказу для ознайомлення та інших супутніх документів про призупинення дії трудового договору з [PERSON] , відповідач жодним чином не реагував. Позивач вважає, що право роботодавця на призупинення трудового договору не є абсолютним. Головною умовою призупинення трудового договору з працівником є абсолютна неможливість роботодавця надати роботу, а працівника - виконувати її. Позивач зауважує, що наказ № 30-к від 17 травня 2022 року не містить посилання на підстави, що виключають можливість обом сторонам трудових відносин виконувати обов`язки, передбачені трудовим договором чи на обставин, які перешкоджають виконанню трудового договору обома його сторонами. Посилаючись на відсутність об`єктивних причин та визначених законом підстав для призупинення дії трудового договору, позивач вважає наказ №30-К від 17 травня 2022 року «Про призупинення дії трудових договорів» незаконним в частині, що стосується безпосередньо [PERSON] . На думку позивача, у зв`язку з наявністю самого факту вимушеного прогулу з вини відповідача, відсутність виплати заробітної плати, наявна підстава для задоволення вимог стягнення з відповідача компенсації втрати частини доходів. Зазначає, що оскаржуваний наказ не містить посилання на підстави, що виключають можливість трудових відносин, виконання обов`язків, передбачених трудовим договором чи на обставин, які перешкоджають виконанню трудового договору обома його сторонами. Також зазначає, що керівництво підприємства, знаючи про незаконність своїх дій та порушення законних прав та інтересів позивача не поновило дії трудового договору, крім того за весь час роботи позивача на підприємстві не було зафіксовано жодних фактів про неналежне виконання позивачем службових обов`язків, порушення дисципліни тощо, та з часу видання наказу про призупинення дії трудових відносин і по теперішній час не існувало обставин, які виключали можливість трудових відносин виконання обов`язків, передбачених трудовим договором. Крім того, позивач оцінює дії відповідача як дискримінаційні. [PERSON] стверджує, що роботи на об`єктах відповідача не зупинялись, постійно здійснювалися заходи щодо технічного нагляду за роботами по реконструкції/модернізації ліфтів, про що свідчить Програма економічного і соціального розвитку м. Києва на 2021-2023 роки. Господарська діяльність підприємства не припинялась ні на один день після видання наказу про призупинення дії трудового договору, відповідач відновив значну частину трудових договорів з працівниками, з якими вони були призупинені, приймав на роботу нових працівників. З огляду на дію карантину через COVID-19 та воєнний стан, позивач вважає, що звернулася до суду у трудовому спорі у строки, передбачені чинним законодавством. Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 25 вересня 2023 року відкрито провадження в даній цивільній справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, витребувано у КП «Дирекція з капітального будівництва та реконструкції «Київбудреконструкція»: належним чином завірену копію наказу №30-К від 17 травня 2020 року про призупинення дії трудового договору з [PERSON] ; довідку про заробітну плату [PERSON] за період роботи з вересня 2021 року по серпень 2022 року (а.с. 124-127). Відповідачем КП «Київбудреконструкція» копію ухвали суду про відкриття провадження в справі з копією позовної заяви та доданими до неї документами отримано не було, конверт з надісланими за адресою місцезнаходження відповідача документами повернувся до суду без вручення з відміткою поштового відділення «за закінченням терміну зберігання». КП «Київбудреконструкція» не виконало ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 25 вересня 2023 року в частині витребування доказів. 30 листопада 2023 року та 25 грудня 2023 року позивач [PERSON] звернулась до суду із клопотаннями про долучення доказів, в яких просила долучити до матеріалів справи довідку Пенсійного фонду України за формою ОК-7 за період роботи з 2016 року по 2023 рік (а.с. 129-131); довідку-виписку з електронного кабінету Пенсійного фонду про заробітну плату [PERSON] за період роботи з 2021 року по 2023 рік та розрахунок виплати середнього заробітку за час вимушеного прогулу (а.с. 136-141). Положеннями ст.174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Відповідач не скористався своїм правом на подання до суду відзиву на позовну заяву. Згідно вимог ч.13 ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться. У відповідності до ч.8 ст.279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд у порядку спрощеного позовного провадження без виклику у судове засідання сторін, дослідивши письмові докази, наявні в матеріалах справи та прийняті судом, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. Судом установлено, що позивач працює на посаді провідного інженера по кадрах КП «Дирекція з капітального будівництва та реконструкції «Київбудреконструкція» з червня 2016 року. Наказом КП «Київбудреконструкція» № 7 від 15 березня 2022 року «Щодо організації роботи підприємства під час воєнного стану» встановлено початок простою з 16 березня 2022 року до припинення чи скасування воєнного стану для працівників згідно з додатком (п.1). Вказано, що час простою працівникам (крім кур`єра), зазначеним у додатку до цього наказу, проводиться в розмірі дві третіх посадового окладу, встановленого наказом від 31 грудня 2021 року № 49 «Про введення в дію штатного розпису підприємства з 01 січня 2022 року», кур`єру - дві третіх мінімальної зарплати (п. 2). Припинено з 16 березня 2022 року дію наказів про оплату праці щодо встановлення працівникам підприємства надбавки до посадового окладу за інтенсивність праці та особливий характер роботи, надбавки за ведення військового обліку військовозобов`язаних провідному інженеру по кадрах [PERSON] (п. 3) (а.с. 90). Наказом КП «Київбудреконструкція» № 30-к від 17 травня 2022 року «Про призупинення дії трудових договорів» призупинено дію трудових договорів згідно з Додатком № 1 з 17 травня 2022 року до відновлення можливості виконувати роботу, але не пізніше дня припинення або скасування воєнного стану (п. 1). Головному бухгалтеру [PERSON] на час призупинення дії трудових договорів доручено фіксувати можливий розмір заробітної плати та розмір єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, який підлягав би виплаті із сум заробітної плати та компенсаційних виплат (п. 2). Згідно з п. 3 цього наказу відшкодування заробітної плати, гарантійних та компенсаційних виплат працівникам на час призупинення дії трудових договорів у повному обсязі покладається на державу, що здійснює військову агресію проти України. Цей наказ втрачає чинність з дня припинення або скасування воєнного стану (п. 6). (а.с. 91) У наказі КП «Київбудреконструкція» № 30-к від 17 травня 2022 року зазначено, що він прийнятий на підставі статті 13 Закону України від 15 березня 2022 року № 2136-IX «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану». За змістом Додатку № 1 до наказу № 30-к від 17 травня 2022 року дію трудових договорів призупинено, зокрема, з провідним інженером (по кадрах) [PERSON] , провідним інженером [PERSON] , провідним інженером [PERSON] та іншими працівниками (а.с. 91, зворот). Наказом Департаменту житлово-комунальної інфраструктури виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) від 31 січня 2023 року № 06-ОД «Про реконструкцію та модернізацію ліфтового господарства у житловому фонді міста Києва у 2023 році» затверджено перелік об`єктів ліфтового господарства по яких у 2022 році виконано роботи, але не здійснено, оплату та перелік об`єктів ліфтового господарства для здійснення реконструкції та модернізації у житловому фонді міста Києва у 2023 році, що додаються (п. 1); визначено КП «Київбудреконструкція» замовником робіт, зазначених у пункті 1 цього наказу (п. 2). (а.с. 92-98) Листом від 20 грудня 2022 року № 247/2-792 КП «Київбудреконструкція» повідомило Департамент житлово-комунальної інфраструктури виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) про те, що станом на 20 грудня 2022 року заборгованість з виплати заробітної плати відсутня. Заборгованість з виплати компенсації невикористаної відпустки становить 200 685,31 грн (а.с. 99). Наказом КП «Київбудреконструкція» № 42-к від 29 липня 2022 року «Про поновлення дії трудового договору» поновлено дію трудового договору з [PERSON] , провідним інженером виробничо-технічного відділу, з посадовим окладом згідно штатного розпису з 01 серпня 2022 року (а.с. 100). Наказом КП «Київбудреконструкція» № 43-к від 05 серпня 2022 року «Про поновлення дії трудового договору» поновлено дію трудового договору з [PERSON] , провідним інженером виробничо-технічного відділу, з посадовим окладом згідно штатного розпису з 08 серпня 2022 року (а.с. 101). Наказом КП «Київбудреконструкція» № 48-к від 06 вересня 2022 року «Про прийняття на роботу» прийнято [PERSON] на посаду головного бухгалтера, з 07 вересня 2022 року за основним місцем роботи з 2/3 посадового окладу згідно штатного розпису (а.с. 102). Наказом КП «Київбудреконструкція» № 50-к від 07 листопада 2022 року «Про прийняття на роботу» прийнято [PERSON] на посаду начальника відділу організації та проведення закупівель, з 08 листопада 2022 року за сумісництвом на умовах неповного робочого дня з оплатою в розмірі 40% від посадового окладу начальника відділу організації та проведення закупівель згідно з штатним розписом (а.с. 103). При цьому, суд звертає увагу, що наявні в матеріалах справи копії наказів № 42-к від 29 липня 2022 року, № 43-к від 05 серпня 2022 року, № 48-к від 06 вересня 2022 року не містять підписів директора підприємства, та копії цих наказів, а також наказу № 50-к від 07 листопада 2022 року не завірені належним чином. Рішенням Київської міської ради ІІ сесії IX скликання від 23 березня 2023 року № 6255/6296 «Про внесення змін до Програми економічного і соціального розвитку м. Києва на 2021-2023 роки» внесено зміни до Програми економічного і соціального розвитку м. Києва на 2021-2023 роки, затвердженої рішенням Київської міської ради від 24 грудня 2020 року № 23/23 (у редакції рішення Київської міської ради від 09 грудня 2021 року № 3703/3744), зокрема додаток 11 «Розподіл асигнувань у 2023 році на фінансування капітальних видатків за напрямами використання бюджетних коштів» (у редакції рішення Київської міської ради від 09 лютого 2023 року № 5971/6012) викладено в новій редакції. Нова редакції додатку 11 «Розподіл асигнувань у 2023 році на фінансування капітальних видатків за напрямами використання бюджетних коштів» передбачає обсяг фінансування КП «Київбудреконструкція» у розмірі 756 721,129 тис. грн, 2 000,00 тис. грн (а.с. 105-111). Відповідно до довідки Пенсійного фонду України за формою ОК-7 за період роботи з 2016 року по 2023 рік (а.с. 132-133) та довідки-виписки з електронного кабінету Пенсійного фонду про заробітну плату за період роботи з 2021 року по 2023 рік (а.с. 142-143) заробітна плата [PERSON] за січень 2022 року склала 11 388,00 грн; лютий 2022 року - 9 976,80 грн; березень 2022 року - 7 936,91 грн; квітень 2022 року - 5 061,00 грн. Кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується (стаття 43 Конституції України). Відповідно до статті 64 Конституції України конституційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України. В умовах воєнного або надзвичайного стану можуть встановлюватися окремі обмеження прав і свобод із зазначенням строку дії цих обмежень. Не можуть бути обмежені права і свободи, передбачені статтями 24, 25, 27, 28, 29, 40, 47, 51, 52, 55, 56, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63 цієї Конституції. Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24 лютого 2022 року, в Україні введено воєнний стан, який діє до цього часу. Згідно з пунктом 3 цього Указу, у зв`язку із введенням в Україні воєнного стану тимчасово, на період дії правового режиму воєнного стану, можуть обмежуватися конституційні права і свободи людини і громадянина, передбачені статтями 30-34, 38, 39, 41-44, 53 Конституції України. За змістом статті 1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень. 15 березня 2022 року прийнято Закон України № 2136-IX «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану» (далі - Закон України від 15 березня 2022 року № 2136-IX), який набрав чинності 24 березня 2022 року. Вказаний Закон визначає особливості трудових відносини працівників усіх підприємств, установ, організацій в Україні незалежно від форми власності, виду діяльності і галузевої належності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами, у період дії воєнного стану, введеного відповідно до Закону України «Про правовий режим воєнного стану». Згідно з п. 2 Прикінцевих положень КЗпП України під час дії воєнного стану, введеного відповідно до Закону України «Про правовий режим воєнного стану», діють обмеження та особливості організації трудових відносин, встановлені Законом України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану». У ч. 2, 3 ст. 1 Закону України від 15 березня 2022 року № 2136-IX (у редакції, чинній на час винесення наказу КП «Київбудреконструкція» № 30-к від 17 травня 2022 року) встановлено, що на період дії воєнного стану вводяться обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина відповідно до статей 43, 44 Конституції України. У період дії воєнного стану не застосовуються норми законодавства про працю у частині відносин, врегульованих цим Законом. Відповідно до ч. 1 ст. 13 Закону України від 15 березня 2022 року № 2136-IX (у редакції, чинній на час винесення наказу КП «Київбудреконструкція» № 30-к від 17 травня 2022 року) призупинення дії трудового договору - це тимчасове припинення роботодавцем забезпечення працівника роботою і тимчасове припинення працівником виконання роботи за укладеним трудовим договором. Дія трудового договору може бути призупинена у зв`язку з військовою агресією проти України, що виключає можливість надання та виконання роботи. Призупинення дії трудового договору не тягне за собою припинення трудових відносин. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (ч. 4 ст. 263 ЦПК України). У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 01 червня 2023 року у справі № 149/1089/22 (провадження № 61-292св23) вказано, що: «дія трудового договору може бути призупинена у зв`язку з військовою агресією проти України, що виключає можливість надання та виконання роботи. Призупинення дії трудового договору не тягне за собою припинення трудових відносин. Призупинення дії трудового договору роботодавець та працівник за можливості мають повідомити один одного у будь-який доступний спосіб. Відшкодування заробітної плати, гарантійних та компенсаційних виплат працівникам на час призупинення дії трудового у повному обсязі покладається на державу, що здійснює військову агресію проти України. Наведена спеціальна норма права надає роботодавцю право тимчасово призупинити дію трудового договору з працівником у разі неможливості у зв`язку із військовою агресією проти України забезпечити працівника роботою. Водночас таке право не є абсолютним. Для застосування цієї норми права роботодавець має перебувати в таких обставинах, коли він не може надати працівнику роботу, а працівник не може виконати роботу. Зокрема, у випадку, якщо необхідні для виконання роботи працівником виробничі, організаційні, технічні можливості, засоби виробництва знищені в результаті бойових дій або їх функціювання з об`єктивних і незалежних від роботодавця причин є неможливим, а переведення працівника на іншу роботу або залучення його до роботи за дистанційною формою організації праці неможливо. […] суди встановили, що як на час видачі оспорюваного наказу про призупинення дії трудового договору, так і на час розгляду справи, ВСП «Санаторій «МЦРЗ» здійснював свій основний вид діяльності та надавав медичні й санаторно-курортні послуги. До роботи були залучені 225 працівників. Дію трудових договорів відповідач призупинив лише з позивачем та ще вісьмома працівниками (чотирма медичними сестрами та чотирма медичними сестрами з масажу). Таким чином, суд першої інстанції, з яким погодився суд апеляційної інстанції, обґрунтовано вважав, що призупинення дії трудового договору з позивачем є незаконним, оскільки обставин неможливості відповідача у зв`язку з військовою агресією проти України надати позивачу роботу, а останній її виконувати в цій справі не встановлено. Також, установивши, що незаконні дії відповідача позбавили позивача можливості працювати, суди обґрунтовано поклали на відповідача обов`язок відшкодувати їй середню заробітну плату за час її перебування у вимушеному прогулі, тому доводи касаційної скарги про те, що такий обов`язок покладається на державу, що здійснює збройну агресію, в даному випадку безпідставні». У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 17 квітня 2024 року у справі № 933/411/22 (провадження № 61-13296св23) зазначено, що: «роботодавцю надано право тимчасово призупинити дію трудового договору з працівником у разі неможливості у зв`язку із військовою агресією проти України забезпечити працівника роботою. Водночас таке право не є абсолютним. Для застосування цієї норми права роботодавець має перебувати в таких обставинах, коли він не може надати працівнику роботу, а працівник не може виконати роботу. Зокрема, у випадку, якщо необхідні для виконання роботи працівником виробничі, організаційні, технічні можливості, засоби виробництва знищені в результаті бойових дій або їх функціонування з об`єктивних і незалежних від роботодавця причин є неможливим, а переведення працівника на іншу роботу або залучення його до роботи за дистанційною формою організації праці неможливо. Зазначене узгоджується з правовим висновком Верховного Суду, викладеним у постановах від 01 червня 2023 року у справі № 149/1089/22 (провадження № 61-292св23), від 14 вересня 2023 року у справі № 754/5488/22 (провадження № 61-6588св23), від 14 лютого 2024 року у справі № 201/791/23 (провадження № 61-11881св23)». Існування воєнного стану автоматично не означає знищення (відсутність) виробничих, організаційних та технічних умов, засобів виробництва або майна роботодавця внаслідок бойових дій (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 27 вересня 2023 року у справі № 523/11673/22 (провадження № 61-5654св23)). Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності (ч.ч. 1-3 ст. 13 ЦПК України). Диспозитивність - один з базових принципів судочинства,

Outcome: partial