Jurisdiction: civil
Date: 2024-08-21 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом, у якому просить розірвати шлюб між ним, [PERSON] та [PERSON] , зареєстрований 28 грудня 1999 року у Малоданилівській сел. раді, Дергачівського району, Харківської області, актовий запис № 60. В підтвердження своїх позовних вимог, позивач посилається на те, що 28 грудня 1999 року між ним та відповідачкою було укладено шлюб. Реєстрація шлюбу відбулася у Малоданилівській сел. раді, Дергачівського району, Харківської області, актовий запис № 60. Від спільного подружнього життя сторони мають неповнолітню доньку: [PERSON] , [INFO] . Подальше спільне життя і збереження шлюбу суперечить його особистим переконанням та інтересам, сімейно-шлюбних стосунків не підтримують з 2020 року, спільне господарство не ведуть, спілкування майже не відбувається, в зв`язку з чим він змушений звернутися до суду з даним позовом. Ухвалою суду від 24 липня 2024 року провадження у справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження та призначено судове засідання на 22 серпня 2024 року о 11 год 00 хв. Позивач в судове засідання не з`явився, надавши суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує, просить позов задовольнити. Відповідачка в поданій суду заяві проти позову про розірвання шлюбу не заперечувала, просила справу розглядати за її відсутності. Сторони просять справу розглядати за їх відсутності. Частиною 3 ст.211 ЦПК України передбачено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Таким чином, суд вважає, що справу можливо розглянути за відсутності сторін. Відповідно до ч. 1 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута малозначна справа. Судом було достовірно встановлено, що характер взаємовідносин між сторонами свідчить про остаточний розпад сім`ї сторін, примирення між ними неможливе. Судом не встановлено якихось причин, які б давали надію на відновлення їх шлюбу. Положенням статті 1 Сімейного кодексу України передбачено, що побудова сімейних відносин відбувається на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємоповаги та підтримки. Відповідно до ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. За змістом положень частини 2 статті 36 та статті 51 СК України шлюб не може бути підставою для надання особі пільг чи переваг, а також для обмеження її прав та свобод, які встановлені Конституцією України. Дружина та чоловік мають рівне право на повагу до своєї індивідуальності, своїх звичок та уподобань. Дружина та чоловік зобов`язані спільно піклуватися про побудову сімейних відносин між собою та членами сім`ї на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги. Дружина та чоловік відповідальні один перед одним, перед іншими членами сім`ї за свою поведінку в ній. (ст. 55 Сімейного кодексу України). За правилом ч. 2 ст. 104 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Відповідно до ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу. Проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, у тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. За змістом ст.16 Загальної декларації прав людини від 10 грудня 1948 року чоловіки і жінки користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Відповідно до ч. 1 ст. 110, ст. 112 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Відповідно до ст. 259 ЦПК України суди ухвалюють рішення іменем України негайно після закінчення судового розгляду. Рішення суду приймаються, складаються і підписуються в нарадчій кімнаті складом суду, який розглянув справу.

Outcome: approved