Jurisdiction: civil
Date: 2024-09-03 00:00:00

Короткий зміст позовних вимог та доводів позивача 03.07.2024 року в інтересах позивачки її представник звернувся до суду з позов до Пилипецької сільської ради Хустського району Закарпатської області про визначення [PERSON] додаткового строку для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] , тривалістю два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили. В обґрунтування своїх позовних вимог позивачка зазначає, що [INFO] померла її мати, [PERSON] . Чоловік [PERSON] , [PERSON] , який позивачці приходився рідним батьком, помер раніше дружини, зокрема [INFO] . При житті мати позивачки, [PERSON] , склала заповіт, яким все майно, що буде належати їй на день смерті, заповіла [PERSON] . Цей заповіт є чинний, такий не змінено та не скасовано. Спадкова справа після смерті [PERSON] в нотаріальній конторі не заводилася. До спадкового майна покійної [PERSON] належить житловий будинок за [ADDRESS] . У визначений ст.1270 ЦК України шестимісячний термін позивачка [PERSON] за померлою матір`ю [PERSON] спадщину не прийняла, у зв`язку з чим нотаріусом було рекомендовано позивачці звернутися до суду для вирішення питання щодо визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини за майном померлої матері. На момент смерті [PERSON] з нею ніхто не проживав і не був зареєстрований. У [PERSON] було троє дітей: - [PERSON] , [INFO] (позивачка); - [PERSON] , [INFO] (третя особа без самостійних вимог на стороні позивачки); [PERSON] , [INFO] (третя особа без самостійних вимог на стороні позивачки). Жоден із дітей покійної [PERSON] належну їй спадщину у визначений ст.1270 ЦК України шестимісячний термін не прийняли. Треті особи без самостійних вимог [PERSON] та [PERSON] свідомо не приймали спадщину після смерті матері, оскільки вони знали про наявність заповіту останньої на користь їхньої сестри [PERSON] , тобто позивачки, і заперечень щодо чинності заповіту у них не має. У визначений законодавством термін позивачка не змогла подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори позаяк на той час безперервно протягом року перебувала на заробітках закордоном, після чого і по теперішній час вона здійснює обслуговування всього спадкового майна, належного матері. Винесені в справі процесуальні рішення Ухвалою Міжгірського районного суду Закарпатської області від 08.07.2024 року прийнято позовну заяву [PERSON] до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження. Позиції учасників справи за змістом процесуальних заяв Позивачка та її представник в підготовче судове засідання не з`явилися, проте представник подав суду заяву, згідно з якою сторона позивача підтримує позовні вимоги заявлені у позові та просить розглянути справу за їх відсутності. Відповідач, Пилипецька сільська рада Хустського району Закарпатської області в особі представника секретаря сільради, в підготовче судове засідання не з`явився, проте подав суду заяву про не заперечення проти задоволення позову та проханням розгляд справи провести без участі представника. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача, [PERSON] , в підготовче судове засідання не з`явилася, однак подала суду заяву про розгляд підготовчого судового засідання без її участі з позицією не заперечення проти задоволення позову. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача, [PERSON] , в підготовче судове засідання не з`явився, про таке повідомлений належно, що вбачається з матеріалів справи; причини неявки суду невідомі. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача, приватний нотаріус Хустського районного нотаріального округу Закарпатської області Дунаєв Юрій Миколайович, в підготовче судове засідання не з`явився, проте подав суду заяву про розгляд справи за його відсутності з позицією не заперечення проти задоволення позову. Оцінивши позиції учасників справи, подані в справу докази, суд дійшов висновку, що визнання позову відповідачем слід прийняти та позов [PERSON] задовольнити, виходячи з такого. Встановлені судом обставини Мати позивачки, [PERSON] , померла [INFO] в с.Нижній Студений Міжгірського району Закарпатської області у віці 67 років, про що в книзі реєстрації смертей 08.12.2011 року виконкомом Нижньостуденівської сільради Міжгірського району Закарпатської області зроблено відповідний актовий запис за №31, що вбачається з свідоцтва про народження серії [NUMBER] , свідоцтва про розірвання шлюбу серії [NUMBER] , свідоцтва про смерть серії [NUMBER] . Чоловік [PERSON] , [PERSON] , помер [INFO] , що вбачається з витягу з ДРАЦС громадян про державну реєстрацію шлюбу із зазначенням відомостей про другого з подружжя №00045454835 від 11.06.2024 року, свідоцтва про смерть серії [NUMBER] . [PERSON] , жителька [ADDRESS] , [INFO] , залишила заповіт, який посвідчений [INFO] секретарем виконкому Н.Студенівської сільради Міжгірського району Закарпатської області [PERSON] та зареєстрований в реєстрі за №02, в якому на випадок своєї смерті зробила таке розпорядження: все майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось і взагалі все, що їй буде належати на день її смерті і на що за законом матиме право заповіла [PERSON] . Заповіт [PERSON] від 12.01.2008 року не змінений і не скасований, спадкові справи за майном [PERSON] не заводилися, свідоцтва про право на спадщину за її майном не видавалися, що підтверджується інформаційними довідками зі Спадкового реєстру від 11.06.2024 року №77279517 та №77279594. Згідно з довідкою Пилипецької сільради Хустського району Закарпатської області №742 від 31.10.2023 року померла [INFO] [PERSON] , [INFO] , була постійною мешканкою [ADDRESS] ; разом з нею на момент її смерті ніхто не проживав та не був зареєстрований. Згідно з листом приватного нотаріуса Хустського РНО Закарпатської області Дунаєва Ю.М. від 11.06.2024 року №106/01-16, який адресований [PERSON] , [INFO] , у зв`язку з тим, що вона у встановлений законом строк заяву про прийняття спадщини не подала і спадщину вона не прийняла шляхом постійного спільного проживання із спадкодавцем, [PERSON] , на момент її смерті для відкриття спадкової справи та подальшої видачі свідоцтва про право на спадщину за майном померлої [PERSON] , нотаріус рекомендував [PERSON] звернутися до суду для вирішення питання щодо продовження строку для прийняття спадщини за майном померлої [INFO] [PERSON] . Мотиви, з яких виходить суд, застосування норм права, оцінка аргументів сторін Згідно з ч.4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Відповідно до ст.1216,1217 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно зі ст. 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст. 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч.3 ст.1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини суд визнав поважними. Такі правові висновки викладено у постановах Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року у справі N 6-1486цс15, від 23 серпня 2017 року N 6-1320цс17, а також у постановах Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі N 565/1145/17 (провадження N 61-38298св18), від 17 жовтня 2019 року у справі N 766/14595/16 (провадження N 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі N 487/2375/18 (провадження N 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі N 450/1383/18 (провадження N 61-21447св19). Якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду із позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Такого висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 22.11.2023 по справі № 333/8115/21. За вищенаведених обставин суд вважає, що позов [PERSON] підлягає до задоволення в повному обсязі, при цьому визнання позову відповідачем не суперечить вимогам закону та не порушує права та інтереси інших осіб. Також суд зазначає, що саме в його дискреції є визначення, який строк є достатнім для подання заяви про прийняття спадщини, тому суд вважає, що достатнім строком - є один місяць з дня набрання рішенням суду законної сили. Розподіл судових витрат між сторонами Суд враховує те, що позивач за подання цього позову сплатила судовий збір в сумі 1211 грн 20 коп та ту обставину, що відповідач визнав позов до розгляду справи по суті. Згідно з ч.1 ст.142 ЦПК України у разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Враховуючи вищенаведене, позивачу слід повернути з державного бюджету 50 % судового збору, сплаченого нею при поданні цього позову до суду, що становить грошову суму 605 грн 60 коп.

Outcome: approved