Jurisdiction: civil
Date: 2024-08-27 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до Калинівської міської ради Вінницької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. На обґрунтування позовних вимог зазначив, що [INFO] померла його мати [PERSON] . Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на належне її майно, зокрема на земельну ділянку площею 2,514 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що знаходиться на території Дружелюбівської сільської ради Хмільницького району Вінницької області. Будучи спадкоємцем в порядку спадкування за заповітом, він через об`єктивні життєві обставини, пропустив шестимісячний строк на подання заяви про прийняття спадщини, а відтак просить надати йому додатковий строк для подачі такої заяви. За вказаних підстав звернувся до суду з даним позовом. Представник позивача за довіреністю Поліхун Л.В. в підготовче засідання не з`явилася, попередньо через канцелярію суду подала заяву згідно якої позовні вимоги підтримує, просить розгляд справи провести за її відсутності. Уповноважений представник Калинівської міської ради-Трохименко М.В. в підготовче засідання також не з`явився, попередньо через канцелярію суду подав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги визнає. Згідно ч.3 ст.211 ЦПК України, учасник справи має право заявляти клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. В зв`язку з неявкою сторін в судове засідання фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України не здійснювалось. У відповідності до вимог ч.3 ст.200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Оцінивши зібрані докази по справі, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з таких підстав. Так, в судовому засіданні достовірно встановлено, що [INFO] померла мати позивача [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть Серії [NUMBER] , виданого повторно Немирівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Вінницькому районі Вінницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ). Відповідно до довідки, виданої Дружелюбівським старостинським округом Калинівської міської ради Хмільницького району Вінницької області за №58 від 15.02.2024, [PERSON] , яка померла [INFO] , дійсно постійно проживала і була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на належне її майно, зокрема, на земельну ділянку площею 2,514 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що знаходиться на території Дружелюбівської сільської ради Хмільницького району Вінницької області, що підтверджується фотокопією Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 09.11.2013 та фотокопією свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 09.11.2013. Будучи спадкоємцем\~в порядку\~спадкування за\~заповітом,\~позивач через\~об`єктивні життєві\~обставини,\~пропустив шестимісячний\~строк на\~подання заяви\~про прийняття\~спадщини,\~а відтак\~просить надати\~йому додатковий\~строк для\~подачі такої\~заяви.\~ Як вбачається з роз`яснення приватного нотаріуса Хмільницького районного нотаріального округу Вінницької області Варламова О.В. від 31.05.2024 №197/01-16, виданого [PERSON] на його запит, відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України, в разі пропуску спадкоємцем строку для прийняття спадщини з поважних причин суд може визначити такому спадкоємцю додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно витягу зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 76544771, виданого приватним нотаріусом Варламовим О.В. 09.04.2024, інформація за параметром запиту: [PERSON] , [INFO] , у Спадковому реєстрі відсутня. Позивач, посилаючись на об`єктивні життєві обставини зазначає, що не звернувся у визначений законом строк до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, вважає поважною причиною пропуск такого строку. За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті\~1220,\~1222,\~1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша\~статті 1269 ЦК України). Згідно з частиною третьою\~статті 1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Як вбачається з матеріалів позовної заяви заповіт та правовстановлюючі документи на спадкове майно знаходяться у позивача. А тому втрата спадкового майна буде для позивача занадто надмірним тягарем нерозмірним з його діями, оскільки це є його батьківська спадщина, яка є єдиним спогадом після смерті матері. Враховуючи обставини\~справи та\~надані докази,\~суд вважає,\~що [PERSON] \~з поважних\~причин пропустив\~строк для\~подачі заяви\~про прийняття\~спадщини,\~а тому\~йому необхідно\~надати додатковий\~строк для\~такого звернення\~в один\~місяць,\~який на\~думку суду\~є достатнім\~для вчинення\~відповідних дій. Відповідач позовні вимоги визнає, тому відповідно до ч.1 ст.82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи не підлягають доказуванню, якщо суд не має обгрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову (ч.4 ст.206 ЦПК України). За таких обставин, суд приходить до висновку про задоволення позову. На підставі викладеного,

Outcome: approved