Jurisdiction: civil
Date: 2024-08-25 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду із позовною заявою до відповідача, згідно якої просить суд ухвалити рішення, яким розірвати шлюб з [PERSON] , що зареєстрований 10 жовтня 2018 року у Шевченківському районному у м. Полтаві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Полтавській області, про що було зроблено актовий запис №1750. В обґрунтуванні позову вказала, що 10 жовтня 2018 року між нею, [PERSON] та [PERSON] було укладено шлюб, який був зареєстрований у Шевченківському районному у м. Полтаві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Полтавській області, про що було зроблено актовий запис №1750. Від цього шлюбу у них є спільний син [PERSON] , [INFO] . Сімейне життя з відповідачем виявилося невдалим. Через різні погляди на життя досить часто виникали сварки з різних поглядів на життя та ведення спільного господарства. Все це призвело до того, що з січня 2023 року їх сім`я розпалася, та вони проживають окремо, спільного господарства не ведуть. Примирення та збереження сім`ї неможливе. Ухвалою Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 31.05.2024 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, справу призначено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. В судове засідання позивач та її представник [PERSON] не з`явилися, однак представником завчасно подано до суду заяву про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги прохають задовольнити. Відповідач в судове засідання повторно не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, про день, місце та час слухання справи був повідомлений належним чином, правом на подання відзиву не скористався. Враховуючи, що відповідач, який був належним чином повідомлений про місце і час розгляду справи, повторно не з`явився в судове засідання без повідомлення причин своєї неявки, відзиву не подав та з урахуванням заяви сторони позивача, суд вирішив на підставі ст. 247, 280 ЦПК України, провести розгляд справи без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. Суд, повно, обґрунтовано, всебічно та безпосередньо дослідивши всі наявні докази у справі, з`ясувавши всі обставини, приходить до наступного. Судом встановлено, що між [PERSON] та [PERSON] , 10 жовтня 2018 року був зареєстрований шлюб у Шевченківському районному у м. Полтаві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Полтавській області, за актовим записом №1750, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , виданого 10.10.2018 року. Шлюб виявився невдалим і шлюбно-сімейні відносини між сторонами фактично припинені з січня 2023 року, оскільки позивач з відповідачем втратили почуття любові та поваги, тому не можуть в подальшому проживати разом, вести спільне господарство та спільний бюджет, примирення і збереження сім`ї між ними не можливе. Частина 2 ст. 104 Сімейного кодексу України визначає, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Відповідно до ст. ст. 105, 110 Сімейного кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду. Відповідно ч. 2 ст. 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Враховуючи викладене суд приходить до висновку, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, оскільки побудова сімейних відносин повинна здійснюватися на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги і підтримки, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка, та не може будуватись на примушуванні сторони до навіть формального знаходження в зареєстрованому шлюбі, а тим більш в подружніх відносинах. Таким чином, позовні вимоги позивача про розірвання шлюбу підлягають задоволенню. Згідно ст. 113 Сімейного кодексу України, особа яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Враховуючи відсутність клопотання позивача про зміну прізвища набутого у шлюбі, тож позивачу, після розірвання шлюбу, слід залишити прізвище що набуте у шлюбі - Дзюба. Згідно ч. 2 ст. 114 Сімейного кодексу України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу. Частиною 3 ст. 115 Сімейного кодексу України передбачено, що документом, який засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили. Згідно п.6 ч.1 ст. 264 ЦПК України, ухвалюючи рішення суд, зокрема вирішує, як розподілити між сторонами судові витрати. Відповідно до ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Згідно ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи, що позов підлягає до задоволення, тож з відповідача на користь позивача слід стягнути 1211,20 грн. понесеного судового збору. Також з матеріалів справи вбачається, що позивачем по справі було подано до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи та доказів їх понесення, зокрема витяг з угоди на представництво інтересів у цивільній справі №1214202 від 01.05.2024 року, ордер про надання правничої допомоги, свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю Шевцової Л.В., розрахунок суми фіксованого гонорару, згідно якого сума гонорару адвоката за виконану роботу становить 10 000 грн (500 грн попередня консультація, 1500 грн складання та подання до суду позовної заяви, 8000 грн представництво інтересів в судді незалежно від кількості судових засідань та витраченого часу (включає в себе підготовку до судових засідань, участь при оголошення рішення суду, аналіз рішення суду) та квитанція про сплату адвокату 10 000 грн гонорару за надання правничої допомоги. Положеннями\~статті 59 Конституції України\~закріплено, що кожен має право на професійну правничу допомогу. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав. У рішенні Європейського суду з прав людини від 23.01.2014 (справа «East/West Alliance Limited» проти України», заява №19336/04) зазначено, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними й неминучими, а їх розмір обґрунтованим (п.268). У додатковій Постанові від 19 лютого 2020 року \~справі № 755/9215/15-ц, Велика Палата Верховного Суду, наголосила, що\~при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. У Постановах Верховного Суду у\~справі №\~905/1795/18 від \~24\~жовтня 2019\~року та у\~справі №\~922/2685/19 від 08\~квітня 2020\~року визначено, що\~суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої відбулося рішення, всі його витрати на адвоката, якщо,

Outcome: approved