Jurisdiction: civil
Date: 2024-08-06 00:00:00

30 січня 2024 року представник Публічного акціонерного товариства Акціонерного банку «Укргазбанк» Ганночка Софія Євгенівна звернулася до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором. Позовна заява мотивована тим, що 17 липня 2020 року до ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА АКЦІОНЕРНИЙ БАНК «УКРГАЗБАНК» звернувся [PERSON] , з метою отримання електронних платіжних засобів (пластикових карток) для можливості отримання заробітної платні та користування кредитними коштами Банку (в разі необхідності) шляхом приєднання до Правил відкриття та обслуговування рахунків фізичних осіб та надання послуг за платіжними картками ПУБЛІЧНИМ АКЦІОНЕРНИМ ТОВАРИСТВОМ АКЦІОНЕРНИМ БАНКОМ «УКРГАЗБАНК». На виконання відповідних вимог законодавства, в т. ч. ст. 12 Закону України «Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг» від «12» липня 2001 року № 2664-III, Постанови Правління Національного банку України від 28.11.2019р. № 141 «Про затвердження Положення про інформаційне забезпечення банками клієнтів щодо банківських та інших фінансових послуг» - вищезазначені Правила опубліковані на WEB-сайті АБ «УКРГАЗБАНК» для існуючих та потенційних клієнтів АБ «Укргазбанк» для ознайомлення та користування правилами. З чітким дотриманням вимог чинного законодавства України перед укладанням Договору та надання кредитних коштів шляхом встановлення ліміту дозволеного овердрафту на картковий рахунок позичальнику були озвучені та роз`яснені всі умови Договору та суттєві умови Правил відкриття та обслуговування рахунків фізичних осіб та надання послуг за платіжними картками ПУБЛІЧНИМ АКЦІОНЕРНИМ ТОВАРИСТВОМ АКЦІОНЕРНИМ БАНКОМ «УКРГАЗБАНК» (далі по тексту також - Правила), з наданням одного екземпляру Клієнту. Платіжна картка - електронний платіжний засіб у вигляді емітованої в установленому законодавством порядку пластикової чи іншого виду картки, що використовується для ініціювання переказу коштів з рахунка платника або з відповідного рахунка банку з метою оплати вартості товарів і послуг, перерахування коштів зі своїх рахунків на рахунки інших осіб, отримання коштів у готівковій формі в касах банків через банківські автомати, а також здійснення інших операцій, передбачених відповідним договором. Правила відкриття та обслуговування рахунків фізичних осіб та надання послуг за платіжними картками ПУБЛІЧНИМ АКЦІОНЕРНИМ ТОВАРИСТВОМ АКЦІОНЕРНИМ БАНКОМ «УКРГАЗБАНК» є системою затверджених банком та оприлюднених на офіційному сайті АБ «УКРГАЗБАНК» www.ukrgasbank.com норм, що визначають загальні та публічні умови відносин між банком та фізичними особами, які користуються / планують користуватися продуктами Банку для власних потреб. Оприлюднення та надання вільного доступу всім діючим/потенційним клієнтам Банку можливості для ознайомлення з Правилами на офіційному сайті АБ «УКРГАЗБАНК» www.ukrgasbank.com передбачене ст. 12 Закону України «Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг» від 12.07.2001 р., яка передбачає: «Перед укладенням договору про надання фінансових послуг фінансова установа чи інший суб`єкт господарювання, що надає фінансові послуги, зобов`язані повідомити клієнта у письмовій або електронній формі, у тому числі шляхом надання клієнту доступу до такої інформації на власному веб-сайті особи, яка надає фінансові послуги». 17 липня 2020 року ПУБЛІЧНЕ АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО АКЦІОНЕРНИЙ БАНК «УКРГАЗБАНК» (надалі по тесту також - Банк, Кредитор, Позивач) та [PERSON] (надалі по тексту також - Клієнт, Позичальник, Відповідач) уклали договір карткового рахунку №2020/ОВР/278-001992 (р.4 Заяви-договору) шляхом погодження та підписання Заяви-Договору № 2020/І_С/278-008272 (надалі по тексту також - Заявадоговір, Договір, Договір карткового рахунку, Кредитний договір). Перед укладанням та підписанням Договору Позичальник ознайомився і погодився з тим, що Заява - Договір разом з Правилами, Тарифним планом, умовами банківських продуктів/пакетів, що розміщені на сайті банку є договором комплексного банківського обслуговування для відкриття рахунків і встановлення ліміту дозволеного овердрафту на поточному рахунку та надання можливості Позичальнику користуватися кредитними коштами Банку, укладеного між АБ «УКРГАЗБАНК», реквізити якого визначені в Заяві-договорі, та Клієнтом, реквізити якого зазначені в Заяві - Договорі (далі по тексту разом - Сторони Договору) (розділ 2 Договору комплексного банківського обслуговування). Також, Клієнт отримав всі необхідні пояснення для забезпечення можливості оцінити, чи адаптовано (чи підходять йому умови договору) договір до його потреб та фінансової ситуації, зокрема шляхом роз`яснення наведеної інформації, в тому числі суттєвих характеристик запропонованих послуг та певних наслідків, які вони можуть мати на його, в тому числі в разі невиконання його зобов`язань за договором. Клієнту було повідомлено про всі істотні умови Договору, відсоткові ставки, порядок нарахування процентів та іншу інформацію про умову кредитування (в т.ч. інші пропозиції Банку), про можливість розірвання договору, про можливість безобмеженого дострокового повернення кредитних коштів без будь-яких додаткових плат, мінімальний строк дії та пролонгація строку дії Договору та інше. Оцінивши та погодившись з умовами Договору, Позичальник, особисто підписав Заяву - Договір 2020/І_С/278-008272 від 17 липня 2020 року та приєднався до Правил і зобов`язався, в свою чергу, належним чином виконувати умови Договору № від 18.12.2020 року «Пунктом 2.1 розділу 2 Заяви-Договору Сторони погодили і домовились, що ця Заява - договір разом з с Тарифним планом, умовами банківських продуктів та які розміщені на офіційному сайті Банку за посиланням www.ukrgasbank.com (далі - сайт Банку), є договором комплексного банківського обслуговування, укладеним між АБ «УКРГАЗБАНК», реквізити якого визначені у Правилах, та Клієнтом, реквізити якого зазначені у цій Заяві-договорі (далі разом - Сторони). У разі, якщо обраний Клієнтом і зазначений у Заяві-договорі Пакет передбачає можливість отримання Клієнтом Кредиту у формі Дозволеного овердрафту, укладений відповідно до цих Правил. Заява-договір є одночасно договором банківського рахунку та кредитним договором у розумінні положень Цивільного кодексу України (договором про споживчий кредит у розумінні положень Закону України «Про споживче кредитування). У Заяві-договорі зазначаються окремі істотні умови для кредитного договору як окремої складової частини Заяви-договору. Датою кредитного договору є дата встановлення Банком Ліміту Дозволеного овердрафту на відповідному Субрахунку Клієнта. Банк повідомляє Клієнта про факт встановлення за Субрахунком Ліміту Дозволеного овердрафту засобами SMS-banking. Якщо після встановлення та/або після збільшення/зменшення Ліміту Дозволеного овердрафту Клієнт продовжує використання коштів, вважається що таке встановлення/ збільшення/зменшення Ліміту Дозволеного овердрафту виконане за згодою Сторін (п.1.2.6 Правил). Відповідно до умов кредитного договору Позичальнику на картковий рахунок встановлювався ліміт дозволеного овердрафту в розмірі від 10 000,00 грн. з можливістю збільшення до 300 000, 00 грн. за програмою кредитування «Універсальна картка «Домовичок»» з первісним строком кредитування 12 місяців з можливістю подальшої пролонгації строку відповідно до умов Договору. Тип процентної ставки - фіксована. Порядок сплати процентів - щомісяця. Процентна ставка за користування кредитними коштами встановлена в розмірі 36,00% річних та 48,00 % річних в разі наявності простроченої заборгованості за Договором (розділ 4 договору). Договір є договором приєднання у розумінні статті 634 Цивільного кодексу України, тобто його умови встановлені однією із сторін і може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Кредитний договір № 2020/ОВР/278-001992 від 17.07.2020 року - є договором приєднання. Згідно ст. 634 Цивільного кодексу України, договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Банк, діючи на підставі ст. 641 та 644 Цивільного кодексу України, взяв на себе зобов`язання перед фізичними особами, які її приймуть (акцептують), надавати банківські послуги в порядку та на умовах, передбачених Договором. Відповідно до п.1.2.5. Правил- Договір вважається укладеним, якщо Клієнт належним чином заповнив та підписав Заяву-договір, а Банк прийняв таку Заяву-договір без зауважень та відкрив Рахунок. Пунктом 1.2.9.8. Правил передбачено, що перед укладенням Договору він ознайомився: з повним текстом Договору, в тому числі з додатками до Договору та Тарифами, повністю зрозумів його зміст та погоджується з усіма умовами Договору, а також отримав примірник Договору; інформацією, що передбачена в частині 2 статті 12 Закону України «Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг» і Клієнт підтверджує своє ознайомлення з такою інформацією, що розміщена на офіційному сайті Банку. Відповідно до п.1.3.2. Правил - Банк згідно з прийнятою від Клієнта оформленою належним чином і підписаною Заявою-договором, а також на підставі документів, визначених вимогами чинного законодавства України та актами внутрішнього регулювання Банку, відкриває Клієнту Рахунок та/або Субрахунок, номери яких зазначаються у Заяві-договорі, проводить за Рахунком та/або Субрахунком операції, визначені чинним законодавством України, актами внутрішнього регулювання Банку, правилами Платіжних систем та цими Правилами, видає Клієнту замовлені ним Картки, а також надає інші банківські послуги, передбачені, зокрема, Продуктами/ Пакетами Банку, перелік та властивості яких оприлюднені на Сайті Банку, та які замовлені Клієнтом, у тому числі засобами Системи ДБО, за умови оплати послуг Банку, передбачених тарифами Банку, що оприлюднені на Сайті Банку (далі за текстом - Тарифи). Відповідно до абз.2 п.3.3.8.2 Правил - Клієнт замовив Кредит, Банк надає Клієнту Кредит шляхом встановлення за Субрахунком Клієнта Ліміту Дозволеного овердрафту для проведення операцій, а Клієнт зобов`язується повернути Банку кредитні кошти та проценти за користування Лімітом Дозволеного овердрафту у порядку та на умовах, визначених цими Правилами, Програмою кредитування та Заявою-договором. У разі, якщо Кредит буде надано внаслідок здійснення операцій за Субрахунком, ініційованих Довіреною особою, вважається, що Кредит надано безпосередньо Клієнту. Банк встановлює на Субрахунку Клієнта в гривні Ліміт Дозволеного овердрафту відповідно до параметрів, що зазначені у Заяві-договорі (п.3.3.7.Правил). Банк, виконуючи свої зобов`язання, на підставі та відповідно до умов комплексного договору карткового рахунку 17.07.2020року відкрив Відповідачу поточний рахунок IBAN [NUMBER] з субрахунком № 26207131303125.500101.980 в рамках продукту «Універсальна карта «Домовичок» (в рамках ЗКП) для встановлення на ньому ліміту дозволеного овердрафту для можливості користування Позичальником кредитними коштами Банку. Позичальник в свою чергу зобов`язався належним чином виконувати умови кредитного договору відповідно до умов Правил та чинного законодавства України і отримав відповідні платіжні картки, про що свідчать його відповідні підписи на Заяві-Договорі. Надання Кредиту відбувається у разі повної або часткової недостатності власних коштів Клієнта на певному Субрахунку Продукту для проведення платежів за Платіжними повідомленнями по відповідній Картці (емітованій на умовах цього Продукту) або для здійснення інших видаткових операцій і платежів, у тому числі, спрямованих на погашення зобов`язань Клієнта, передбачених цими Правилами (пункт 3.3.12 Правил). Банк здійснює надання Кредиту у формі Дозволеного овердрафту у межах використаних та згодом погашених сум Кредиту протягом строку дії Ліміту Дозволеного овердрафту та в межах обумовленого Ліміту, якщо інше не передбачене Програмою Кредитування. (п.3.3.13 Правил). Відповідно до п.3.4.6.1. Правил- Після сплину строку дії Ліміту Дозволеного овердрафту, визначеного у Заяві-договорі, строк дії Ліміту Дозволеного овердрафту може щоразу подовжуватися на такий самий строк у разі прийняття Банком рішення щодо пролонгації строку дії Ліміту Дозволеного овердрафту. Датою початку нового строку дії Ліміту Дозволеного овердрафту вважається дата, наступна за датою закінчення попереднього строку дії Ліміту Дозволеного овердрафту; Рішенням Банку від 22.06.2021 року строк дії Договору продовжено на 12 місяців та встановлено процентну ставку на рівні 36% річних (копія Рішення від 22.06.2021 р. додається). Рішенням Банку від 23.06.2022 року строк дії Договору продовжено на 12 місяців та встановлено процентну ставку на рівні 43% річних (копія Рішення від 23.06.2022 р. додається). Клієнт доручає Банку переглядати/змінювати розміри процентних ставок за користування Лімітом Дозволеного овердрафту (Базової процентної ставки, зниженої для Пільгового періоду та підвищеної за простроченою заборгованістю) при кожній пролонгації строку дії Ліміту Дозволеного овердрафту та встановлювати їх у розмірах, що будуть чинними в Банку для відповідного Продукту на дату виконання Банком такої пролонгації, на весь новий строк дії Ліміту Дозволеного овердрафту; (п.3.4.6.2 Правил). Згідно з п.3.4.6.5 Правил- Клієнт підтверджує, що визначений порядок перегляду/ зміни розмірів процентних ставок за користування Лімітом Дозволеного овердрафту при кожній пролонгації строку дії Ліміту Дозволеного овердрафту здійснюється за згодою Сторін та відповідно до вимог чинного законодавства України, яке регулює відносини у сфері споживчого кредитування та не потребує надання Клієнтом окремої Заяви-договору чи внесення змін до Договору. Банк вправі запропонувати Клієнту змінити умови Договору, в т.ч. змінити Правила, Тарифних планів, Тарифів, Умов депозитів, Програм кредитування шляхом розміщення пропозиції про таку зміну (далі - Пропозиція) Банку на дошках (дошці) об`яв Банку, що розміщуються в загальнодоступних для Клієнтів місцях (операційній залі Банку, в мережі Інтернет на Сайті) . У зв`язку з чим, Клієнт приймає на себе обов`язок самостійно відстежувати наявність/ відсутність Пропозицій Банку на Сайті Банку або на дошках об`яв в операційній залі Банку. Неознайомлення Клієнта з Пропозицією не зупиняє набуття чинності такої Пропозиції Банку з відповідними правовими наслідками, що випливають з такої Пропозиції Банку (п.п.1.7.2,1.7.3 Правил). Відповідач зобов`язаний: відповідно до п.3.1.2.3.Правил- Погашати заборгованість за Лімітом Дозволеного овердрафту, у тому числі у сумі Мінімальних платежів, та за нарахованими процентами за користування Лімітом Дозволеного овердрафту, в розмірах та у строки, що визначені укладеним Договором, у тому числі, пунктами 3.3, 3.4. цих Правил, Заявою-договором, Програмою кредитування, графіком зменшення Ліміту Дозволеного овердрафту (якщо такий графік передбачений обраною Програмою кредитування). Не пізніше останнього дня строку дії Ліміту Дозволеного овердрафту, визначеного у Заяві-договорі, погасити усю існуючу станом на цей день заборгованість за Дозволеним овердрафтом та за нарахованими процентам за користування Лімітом Дозволеного овердрафту (п.3.1.2.4.Правил). Відповідно до п.3.3.19 Правил - Клієнт зобов`язаний погашати заборгованість за нарахованими процентами за користування Лімітом Дозволеного овердрафту щомісяця до дати, встановленої обраною Програмою кредитування, в день закінчення строку дії Ліміту Дозволеного овердрафту, а також в день дострокового припинення строку дії Ліміту Дозволеного овердрафту у випадках, визначених цими Правилами. Сума заборгованості за Лімітом Дозволеного овердрафту має бути погашена у повному обсязі не пізніше останнього дня строку дії Ліміту Дозволеного овердрафту (п. 3.3.21.Правил). Банк взяті на себе зобов`язання за кредитним договором виконав в повному обсязі, Відповідач отримав та користується кредитними коштами Банку, що підтверджується випискою по рахунку, проте, всупереч зазначеному вище, Відповідач не виконує належним чином умови договору, не провадить сплату процентів за користування кредитними коштами, не повертає Банку отримані кредитні кошти, внаслідок чого перед Позивачем утворилась заборгованість, яка станом на 05.01.2024 року становить суму в розмірі 45 717,34 грн (сорок п`ять тисяч сімсот сімнадцять гривень 34 коп.), з яких: - 9902,79 грн.- заборгованість по кредиту (поточна); - 17 435,36 грн-заборгованість по кредиту (прострочена); - 383,61 грн - заборгованість по процентах (поточна); - 17 995,58 грн-заборгованість по процентах (прострочена). Обґрунтований розрахунок додається до позовної заяви. Банк, з метою досудового врегулювання спору намагався вирішити з Позичальником питання погашення заборгованості за договором в телефонному режимі. Але, Боржник заборгованість за договором добровільно не повернув. Враховуючи, що Позичальником в добровільному порядку не вчиняються дії, спрямовані на повернення Банку кредитних коштів та процентів, чим грубо порушуються законні права Кредитора, в зв`язку з чим, Позивач змушений звернутися за захистом своїх порушених прав до Суду з позовною заявою для примусового стягнення заборгованості з Боржника в примусовому порядку. На підставі вищевикладеного, банк просив стягнути з [PERSON] , [INFO] , [NUMBER] , на користь ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» в особі Харківської обласної дирекції АБ «УКРГАЗБАНК» заборгованість за договором № 2020/ОВР/278-001992 від 17.07.2020 року , яка станом на 05.01.2024 року становить 45 717,34 грн. (сорок п`ять тисяч сімсот сімнадцять гривні 34 коп.) Стягнути з [PERSON] на користь ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» в особі Харківської обласної дирекції АБ «УКРГАЗБАНК» судові витрати. Розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження без присутності представника Позивача. Щодо ухвалення заочного рішення в справі в разі неявки відповідача не заперечує. Ухвалою Дзержинського районного суду від 02 лютого 2024 року позовну заяву залишено без руху та надано час для усунення недоліків. Ухвалою Дзержинського районного суду від 14 лютого 2024 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за позовом Публічного акціонерного товариства Акціонерного банку «Укргазбанк» до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором за правилами спрощеного позовного провадження. Сторони у судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені своєчасно та належним чином. У судове засідання представник позивача не з`явився, надав до суду заяву, в якій позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив розглядати справу за його відсутності на підставі наявних в матеріалах справи доказів. Проти ухвалення заочного рішення не заперечує. Відповідач у судове засідання не з`явився, про час, дату, місце судового засідання повідомлений своєчасно та належним чином відповідно до вимог статті 128 ЦПК України. Причини неявки суду не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності суду не надав. Поштові повідомлення про вручення поштового відправлення повернулися з відміткою - адресат відсутній за вказаною адресою. Довідка поштового відділення з позначкою про неможливість вручення судової повістки у зв`язку «відсутній за вказаною адресою» вважається належним повідомленням сторони про дату судового розгляду. Зазначене свідчить про умисне неотримання судової повістки. Відповідно до пункту 3 частини сьомої статті 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду. Зазначене узгоджується із правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеною у постановах: від 09 серпня 2019 року у справі № 906/142/18, провадження № 12-109гс19; від 12 грудня 2018 року у справі № 752/11896/17, провадження № 14-507цс18, та постанові Верховного Суду від 10 травня 2023 року у справі № 755/17944/18 (провадження № 61-185св23). Відповідач, місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, викликається до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи (частина одинадцята статті 128 ЦПК України). Таким чином, відповідач про дату, час та місце судового засідання був повідомлений належним чином відповідно до вимог статті 128 ЦПК України. Відповідачем у встановлений частиною сьомою статті 178 ЦПК України строк не подано до суду відзив на позовну заяву, а тому суд вирішує справу за наявними матеріалами, що передбачено частиною восьмою статті 178 ЦПК України. Відповідно до вимог статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. Таким чином, відповідачка про дату, час і місце судового засідання був повідомлений належним чином, однак повторно у судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, відзиву на позовну заяву не подав. Відповідно до частини четвертої статті 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення), якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Згідно частини першої статті 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Про заочний розгляд справи суд постановляє ухвалу (частина перша статті 281 ЦПК України). Верховний Суд України, узагальнюючи судову практику, також вказав, що інститут заочного провадження відповідає положенням та спрямований на реалізацію Рекомендації № R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на вдосконалення судової системи. Для досягнення цієї мети необхідно забезпечити доступ сторін до спрощених і більш оперативних форм судочинства та захистити їх від зловживань та затримок, зокрема, надавши суду повноваження здійснювати судочинства більш ефективно. Враховуючи, що у справі маються достатні дані про права і взаємовідносини сторін, повідомлений належним чином про дату, час і місце розгляду справи відповідач в судове засідання не з`явився, відзив на позовну заяву не подав, суд вважає можливим розглянути справу за відсутності відповідача, та, зі згоди позивача, провести заочний розгляд справи. Відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, як кожен окремо так і у їх сукупності, суд доходить таких висновків. Судом встановлено такі факти та відповідні їм правовідносини. 17 липня 2020 року до ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА АКЦІОНЕРНИЙ БАНК «УКРГАЗБАНК» звернувся [PERSON] , з метою отримання електронних платіжних засобів (пластикових карток) для можливості отримання заробітної платні та користування кредитними коштами Банку (в разі необхідності) шляхом приєднання до Правил відкриття та обслуговування рахунків фізичних осіб та надання послуг за платіжними картками ПУБЛІЧНИМ АКЦІОНЕРНИМ ТОВАРИСТВОМ АКЦІОНЕРНИМ БАНКОМ «УКРГАЗБАНК». З вищевказаної заяви-договору вбачається, що дана заява-договір разом із вищевказаними Правилами, Тарифним планом, умовами банківських Продуктів/Пакетів, які розміщені на сайті банку, є договором комплексного банківського обслуговування, укладеним між АБ «Укргазбанк», реквізити якого визначені у Правилах, та клієнтом, реквізити якого визначені у цій заяві-договорі (п. 2.1.). Відповідач підтвердив досягнення згоди щодо всіх істотних умов договору, що передбачені чинним законодавством України для договорів банківського рахунку фізичної особи, операції за якими, в тому числі, можуть здійснюватися з використанням електронних платіжних засобів, та для кредитних договорів. Зокрема відповідач підтвердив, що ним отримана від банку інформація, зазначена в в ч. 2 ст. 12 Закону України «Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг», до підписання цієї заяви-договору; він отримав і ознайомився з інформацією про умови кредитування (в т.ч. з іншими позиціями банку) та орієнтовану загальну вартість кредиту, виходячи із обраних ним умов кредитування. На підставі та відповідно до умов комплексного договору карткового рахунку 17.07.2020року відкрив Відповідачу поточний рахунок IBAN [NUMBER] з субрахунком № 26207131303125.500101.980 в рамках продукту «Універсальна карта «Домовичок» (в рамках ЗКП) для встановлення на ньому ліміту дозволеного овердрафту для можливості користування Позичальником кредитними коштами Банку. Згідно наданого банком розрахунку заборгованості за договором від 17.07.2020 року станом на 05.01.2024р. становить суму в розмірі 45 717,34 грн (сорок п`ять тисяч сімсот сімнадцять гривень 34 коп.), з яких: - 9902,79 грн.- заборгованість по кредиту (поточна); - 17 435,36 грн.-заборгованість по кредиту (прострочена); - 383,61 грн.- заборгованість по процентах (поточна); - 17 995,58 грн.-заборгованість по процентах (прострочена). Положеннями статті 15, 16 ЦК України зазначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Як свідчить тлумачення статті 526 ЦК України цивільне законодавство містить загальні умови виконання зобов`язання, що полягають у його виконанні належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Це правило є універсальним і підлягає застосуванню як до виконання договірних, так і недоговірних зобов`язань. Недотримання умов виконання призводить до порушення зобов`язання. За кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина 1 статті 1054 ЦК України). Відповідно до частини 1 статті 1055 ЦК України, кредитний договір укладається у письмовій формі. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами) . Правочин, який вчиняє юридична особа, підписується особами, уповноваженими на це її установчими документами, довіреністю, законом або іншими актами цивільного законодавства (частина 1, 2 статті 207 ЦК України в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин). Відповідно до статті 204 ЦК України правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним. За змістом статті 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною 1 статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Згідно частини 1 статті 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. За змістом статті 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Суд дійшов висновку, що при укладенні 17.07.2020 року договору комплексного банківського обслуговування, його сторонами було погоджено усі істотні умови цього договору. Згідно частини 1 статті 1 ЦК України цивільні відносини засновані на засадах юридичної рівності, вольного волевиявлення та майнової самостійності їх учасників. Основні засади цивільного законодавства визначені у статті 3 ЦК України. Свобода договору є однією із загальних засад цивільного законодавства, що передбачено у пункту 3 частини 1 статті 3 ЦК України. Одним із основоположних принципів цивільного судочинства є справедливість, добросовісність та розумність, що передбачено у пункті 6 частини 1 статті 3 ЦК України. Тобто дії учасників цивільних правовідносин мають відповідати певному стандарту поведінки та характеризуватися чесністю, відкритістю та повагою до інтересів іншої сторони чи сторін договору. У частині 1, 3 статті 509 ЦК України вказано, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (у тому числі сплатити гроші), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості. Відповідно до частини 1 статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. За змістом статті 10561 ЦК України в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, процентна ставка за кредитом може бути фіксованою або змінюваною; тип процентної ставки визначається кредитним договором; розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору. Згідно статті 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Позивач, пред`являючи вимоги про повернення кредиту, просив стягнути крім заборгованості за основною сумою боргу (суму, яку фактично отримав в борг позичальник), заборгованість за відсотками. Звертаючись до суду із позовом про стягнення грошових коштів, позивач зобов`язаний навести обґрунтований розрахунок сум, що стягуються і в подальшому довести ті обставини, на які він посилається як на підставу своїх вимог. У відповідності до частини 6 статті 81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний. Принцип оцінки доказів «поза розумним сумнівом» полягає в тому, що розумним є сумнів, який ґрунтується на певних обставинах та здоровому глузді, випливає зі справедливого та зваженого розгляду всіх належних та допустимих відомостей, підтверджених доказами. Якщо сторона не подала достатньо доказів для підтвердження певної обставини, то суд робить висновок про її недоведеність. Саме на суд покладено обов`язок під час ухваленні рішення вирішити, зокрема: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити (стаття 264 ЦПК України). З`ясовуючи обставини, пов`язані із правильністю здійснення розрахунку заборгованості, та здійснюючи оцінку доказів, на яких цей розрахунок ґрунтується, суд прийшов до наступного висновку. В обґрунтування розміру заборгованості відповідача перед позивачем, останнім зокрема, надано виписку по рахунку відповідача та розрахунок заборгованості. Розрахунок заборгованості за договором не є належним доказом видачі та отримання кредиту, оскільки не є первинним документом, а також не є безспірним доказом розміру заборгованості, а є лише обґрунтуванням позовних вимог щодо розміру заборгованості, яка повинна бути підтверджена саме первинними документами. Частиною 1 статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» передбачено, що підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи. Відповідно до частини 2 статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» первинні документи можуть бути складені у паперовій або в електронній формі та повинні мати такі обов`язкові реквізити: назву документа (форми); дату складання; назву підприємства, від імені якого складено документ; зміст та обсяг господарської операції, одиницю виміру господарської операції; посади і прізвища (крім первинних документів, вимоги до яких встановлюються Національним банком України) осіб, відповідальних за здійснення господарської операції і правильність її оформлення; особистий підпис або інші дані, що дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції. Залежно від характеру господарської операції та технології обробки облікової інформації до первинних документів можуть включатися додаткові реквізити (печатка, номер документа, підстава для здійснення операції тощо). Первинні документи, створені автоматично в електронній формі програмним забезпеченням інформаційно-комунікаційної системи, застосовуються у бухгалтерському обліку за умови наявності накладеного електронного підпису чи печатки з дотриманням вимог законодавства про електронні документи та електронний документообіг. Первинні документи, складені в електронній формі, застосовуються у бухгалтерському обліку за умови дотримання вимог законодавства про електронні документи та електронний документообіг. Неістотні недоліки в документах, що містять відомості про господарську операцію, не є підставою для невизнання господарської операції, за умови, що такі недоліки не перешкоджають можливості ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції, та містять відомості про дату складання документа, назву підприємства, від імені якого складено документ, зміст та обсяг господарської операції тощо. Відповідно до абз. 5 частини 1 статті 1 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» господарська операція - дія або подія, яка викликає зміни в структурі активів та зобов`язань, власному капіталі підприємства. Згідно із п. 62 Положення про організацію бухгалтерського обліку, бухгалтерського контролю під час здійснення операційної діяльності в банках України, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 04 липня 2018 року № 75, виписки з особових рахунків клієнтів є підтвердженням виконаних за день операцій і призначаються для видачі або відсилання клієнту. Отже, з огляду на вищевказані положення, виписка по рахунку відповідача, що міститься в матеріалах справи, є належним доказом щодо заборгованості відповідача, яка досліджується судом у сукупності з іншими доказами. Так, з виписки по рахунку відповідача вбачається, що відповідач користувався грошовими коштами: знімав готівкові кошти, оплачував товари та послуги та, зокрема, частково погашав заборгованість за договором. Верховний Суд у постанові від 07 квітня 2021 року у справі № 478/300/19 зауважив, що під схваленням правочину можуть розумітися будь-які дії, спрямовані на виконання укладеного правочину, в тому числі, приймання майна для використання, реалізація інших прав та обов`язків відповідно до укладеного правочину. У постанові від 23 грудня 2020 року у справі № 127/23910/14-ц Верховний Суд також вказав, що часткова сплата боржником або з його згоди іншою особою основного боргу та/або сум санкцій є тією дією, яка свідчить про визнання ним боргу. У зв`язку з тим, що відповідач лише частково погашав заборгованість, вносив на карту менший розмір коштів, чим були його поточні витрати, виник указаний розмір заборгованості, який відповідачем не спростований. У відповідності до узгоджених відповідачем із банком умов договору комплексного банківського обслуговування від 17 липня 2020 року, у разі нестачі коштів на рахунку позичальника для погашення нарахованих процентів, щомісячних платежів, банк такі нарахування зараховує як овердрафт. Як вбачається з виписки по рахунку відповідача, останній, використавши встановлений банком кредитний ліміт, продовжував користуватись кредитними коштами. У відповідності до частини 1 статті 1069 ЦК України, якщо відповідно до договору банківського рахунка банк здійснює платежі з рахунка клієнта, незважаючи на відсутність на ньому грошових коштів (кредитування рахунка), банк вважається таким, що надав клієнтові кредит на відповідну суму від дня здійснення цього платежу. Враховуючи викладене, суд дійшов до висновку про задоволення позовних вимог позивача в частині стягнення заборгованості за тілом кредиту. Також позивач просив суд стягнути із відповідача заборгованість за відсотками. У відповідності до частини 1 статті 1048 ЦК України позивач має право на одержання від позичальника процентів від суми позики у відповідності до умов кредитного договору. В разі укладення кредитного договору проценти за користування позиченими коштами поділяються на встановлені законом (розмір та підстави стягнення яких визначаються актами законодавства) та договірні (розмір та підстави стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі). Судом прийнято до уваги і строк кредитування, визначений умовами укладеного між позивачем та відповідачем договору, і порядок нарахування відсотків за користування кредитом. Досліджуючи розрахунок відсотків за користування кредитними коштами, судом враховано, що сторонами договору було погоджено строк кредитування - 12 місяців і строк дії договору. Порядок нарахування процентів за договором визначено Правилами відкриття та обслуговування поточного рахунку фізичної особи, операції за яким здійснюються з використанням електронних платіжних засобів та надання послуг за платіжними картками ПАТ «Укргазбанк». Судом перевірено вищевказаний розрахунок заборгованості і встановлено його відповідність умовам кредитного договору та вимогам законодавства України. Відповідно до принципу диспозитивності цивільного судочинства, визначеному у ст. 13 ЦПК України саме відповідач, як особа, яка на власний розсуд розпоряджається своїми процесуальними правами, визначає докази, якими підтверджуються його заперечення проти позову, доводиться їх достатність та переконливість. Правом на подання відзиву на позовну заяву, у якому відповідач міг би викласти свої заперечення (за наявності) щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, з якими він не погоджується, із посиланням на відповідні докази та норми права, не скористався. Відповідачем не оспорювався факт отримання ним кредитних коштів, а також розмір заборгованості. Стороною відповідача не спростовано розмір заборгованості, завлений стороною позивача. При цьому, судом враховується стандарт доказування «більшої вірогідності». Згідно статті 525 ЦК України, одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до статті 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до частини 1 статті 612 ЦК України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання), відповідно до статті 610 ЦК України. У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, відповідно до статті 611 ЦК України. Згідно з частиною 1, 5 статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. На час розгляду справи судом, відповідачем не надано даних, що свідчать про погашення заборгованості та про причини несвоєчасного погашення заборгованості за кредитним договором у добровільному порядку. Крім того, суду не надано беззаперечних, належних та допустимих доказів, які свідчать про наявність підстав звільнення відповідача від відповідальності за порушення зобов`язання, відповідно до статті 617 ЦК України, а тому суд дійшов до висновку про задоволення позовних вимог в повному обсязі. Питання щодо розподілу витрат по сплаті судового збору суд вирішує на підставі статті 141 ЦПК України. Крім того, позивач просив стягнути з відповідача понесені судові витрати за направлення відповідачу поштової кореспонденції. Як вбачається з матеріалів справи, позивач листом з оголошеною цінністю направив примірник позовної заяви з додатками відповідачу та поніс поштові витрати в розмірі 49,99 грн. За змістом частини 1, пункту 4 частини 3 статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Як вбачається з матеріалів справи, звертаючись до суду з позовом в електронній формі, позивачем надані суду докази про направлення відповідачу копію позовної заяви з додатками за направлення якої засобами поштового зв`язку позивач поніс витрати у розмірі 49,99 грн. Отже, суд дійшов висновку, що понесені позивачем витрати на відправку поштової кореспонденції відповідачу у розмірі 49,99 грн стосувалися розгляду справи та підпадають під критерій «необхідних», оскільки спрямовані на належну реалізацією учасником справи своїх процесуальних прав.

Outcome: approved