Jurisdiction: civil
Date: 2024-07-28 00:00:00

У лютому 2022\~року позивач [PERSON] засобами поштового зв`язку звернувся до суду з вищезазначеним позовом, який в подальшому уточнив. В обґрунтування уточненого позову позивач посилався на те, що 25 липня 2019 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Харою Н. С. вчинено виконавчий напис, який зареєстрований в реєстрі за №\~17222, яким стягнуто з нього на користь АТ «ПУМБ» заборгованість за кредитним договором. Зазначений виконавчий напис нотаріуса перебуває на примусовому виконанні у приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Клітченко\~О. А. (ВП №\~59843817). Позивач вважає\~зазначений виконавчий\~напис таким,\~що не\~підлягає виконанню,\~оскільки останній\~вчинений з\~істотними порушеннями\~вимог чинного\~законодавства,\~а саме Закону України "Про нотаріат", Переліку документів, за якими стягнення заборгованості проводиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів, затверджений\~постановою Кабінету Міністрів України від 29 червня 1999\~року № 1172, крім того, будь-яких договорів з відповідачем щодо отримання в кредит коштів він не укладав, претензій і вимог не отримував, отже відповідачем не доведено безспірність його заборгованості. У зв`язку з чим, позивач просить визнати таким, що не підлягає виконанню виконавчий напис, вчинений 25 липня 2019 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Харою Н. С., зареєстрований в реєстрі за №\~17222 про стягнення з нього на користь АТ «ПУМБ» заборгованості в розмірі 34\~833,65 грн. 18 лютого 2022 року [PERSON] звернувся до Куп`янського міськрайонного суду Харківської області із позовом до Акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк», треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Хара Наталія Станіславівна, приватний виконавець виконавчого округу м. Києва Клітченко Оксана Анатоліївна, про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню та стягнення безпідставно набутих коштів. Ухвалою Куп`янського міськрайонного суду Харківської області від 21 лютого 2022\~року позовну заяву позивачу було залишено без руху та надано строк на усунення її недоліків. Відповідно до частини сьомої статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, розпорядженням Голови Верховного Суду від 18 березня 2022 року № 11/0/9-22 змінено територіальну підсудність судових справ Куп`янського міськрайонного суду Харківської області на Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області. 24 лютого 2023 року на адресу Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області надійшла цивільна справа № 628/556/22 за позовом [PERSON] до Акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк», треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Хара Наталія Станіславівна, приватний виконавець виконавчого округу м. Києва Клітченко Оксана Анатоліївна про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27 лютого 2023 року головуючим суддею у цій справі визначена суддя Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області Майна Г. Є. Указану цивільну справу передано головуючому судді 27 лютого 2023 року. Ухвалою судді Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 01 березня 2023 року позовну заяву позивача залишено без руху з наданням позивачеві строку для усунення недоліків його позовної заяви, що було зроблено позивачем 14 червня 2023 року. Ухвалою суду від 16 червня 2023 року прийнято цю цивільну справу до свого провадження. Вирішено розглядати справу розглядати у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Цією ж ухвалою зобов`язано приватного\~нотаріуса Київського\~міського нотаріального\~округу Хару\~Наталію Станіславівну\~надати суду\~належним чином\~завірену копію\~нотаріальної справи\~щодо вчинення\~25\~липня 2019\~року\~виконавчого напису\~за №\~17222\~про стягнення\~з [PERSON] на\~користь Акціонерного\~товариства «Перший\~Український Міжнародний\~Банк» заборгованості\~у розмірі\~34\~833,\~65\~грн.\~Зобов`язано Акціонерне\~товариство «Перший\~Український Міжнародний\~Банк» надати\~Новомосковському суду\~належним чином\~завірені копії\~документів,\~які стали\~підставою та\~були надані\~для вчинення\~виконавчого напису\~№ 17222\~від 25\~липня 2019\~року.\~Атакож сторонам було установлено строки для подання відзиву на позовну заяву та відповіді на відзив на позовну заяву На виконання вимог ухвали суду відповідачем АТ «ПУМБ» надано копії документів, які стали підставою та були надані для вчинення виконавчого напису № 17222 від 25 липня 2019 року, а саме: заяву про вчинення виконавчого напису; пропозицію укласти Договір карткового рахунку та договір страхування (оферта), яка підписана як відповідачем так і позивачем; загальні умови договорів кредитування, відкриття та ведення рахунків, які підписані позивачем. Також представником відповідача на адресу суду направлено заяву про визнання позовних вимог (в порядку ст.. 206 ЦПК України), у якій останній зазначив, що АТ «ПУМБ» повністю визнає позовні вимоги позивача в частині визнання оскаржуваного виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню та стягнення з банку судового збору за подання позовної заяви. Також зазначив, що у зв`язку з визнанням позовних вимог позивача у повному обсязі, просить стягнути з відповідача 50 % судового збору в порядку ч. 1 ст. 142 ЦПК України. Сторони відзиву на позовну заяву, відповіді на відзив на позовну заяву, а також письмові пояснення суду не подавали, про розгляд справи були повідомлені належним чином. Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, приходить до переконання, що позовні вимоги обґрунтовані і підлягають задоволенню, виходячи з такого. Відповідно до\~ст. 509 ЦК України,\~зобов`язанням\~є правовідношення,\~в якому\~одна сторона\~(боржник)\~зобов`язана\~вчинити на\~користь другої\~сторони (кредитора)\~певну дію\~(передати\~майно,\~виконати роботу,\~надати послугу,\~сплатити гроші\~тощо)\~або утриматися\~від вчинення\~певної дії\~(негативне\~зобов`язання),\~а кредитор\~має право\~вимагати від\~боржника виконання\~його обов`язку. Зобов`язання\~виникають з\~підстав,\~встановлених\~статтею 11\~цього\~Кодексу. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості. Згідно зі ст. 11 ЦК України, підставою для виникнення цивільних прав і обов`язків є договори. Відповідно до\~ст. 1054 ЦК України,\~за кредитним\~договором банк\~або інша\~фінансова установа\~(кредитодавець)\~зобов`язується\~надати грошові\~кошти (кредит)\~позичальникові у\~розмірі та\~на умовах,\~встановлених договором,\~а позичальник\~зобов`язується\~повернути кредит\~та сплатити\~проценти. До\~відносин за\~кредитним договором\~застосовуються положення\~параграфа\~1\~цієї\~глави,\~якщо інше\~не встановлено\~цим параграфом\~і не\~випливає із\~суті кредитного\~договору. Особливості регулювання відносин за договором про надання споживчого кредиту встановлені законом. Кредитний договір\~укладається у\~письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (ст. 1055 ЦК України). Відповідно до ст. 512 ЦК України кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок: 1) передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги); 2) правонаступництва; 3) виконання обов`язку боржника поручителем або заставодавцем (майновим поручителем); 4)\~виконання обов`язку боржника третьою особою. Кредитор у зобов`язанні може бути замінений також в інших випадках, встановлених законом. Кредитор у зобов`язанні не може бути замінений, якщо це встановлено договором або законом. Суд установив, що 19 липня 2013 року між Публічним Акціонерним товариством «Банк Ренесанс Капітал» та [PERSON] укладено кредитний договір №\~GP-4790941, на підставі якого [PERSON] отримав в кредит кошти зі сплатою відсотків за користування кредитними коштами в розмірі 0,01\~% річних. 25 липня 2019 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Харою Н. С. вчинений виконавчий напис (реєстровий номер №\~17222), яким звернуто стягнення з [PERSON] на користь ПАТ «ПУМБ», який є правонаступником «АТ «Банк Ренесанс Капітал», заборгованість за кредитним договором №\~GP-4790941 від 19\~липня 2013 року у розмірі 34\~333,65\~грн., яка утворилась за період з 23 липня 2018 року по 23\~липня 2019\~року та складається з: простроченої заборгованості за сумою кредиту в розмірі 14\~475,41\~грн., простроченої заборгованості за комісією у розмірі 17\~810,54 грн.; простроченої заборгованості за процентами у розмірі 2\~047, 70 грн., а також стягнуто витрати за вчинення виконавчого напису у розмірі 500,00\~грн., а всього на суму 34\~833,65\~ грн. Зазначений виконавчий напис перебуває на примусовому виконанні у приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Клітченко О. А. (ВП №\~59843817), приватним виконавцем здійснюються заходи з примусового виконання зазначеного виконавчого документа. Відповідно до\~ст. 18 ЦК України, нотаріус здійснює захист цивільних прав шляхом вчинення виконавчого напису на борговому документі у випадках і в порядку, встановлених законом. Можливість вчинення виконавчого напису прямо передбачена, зокрема,\~ст.\~18\~ЦК України,\~главою 14 Закону України "Про нотаріат", ч. 6 ст. 20 Закону України "Про заставу", ч. 3\~ст.\~33 Закону України "Про іпотеку", постановою Кабінету Міністрів України "Про затвердження Переліку документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів". Статтею 87 Закону України "Про нотаріат"\~визначено, що для стягнення грошових сум або витребування від боржника майна нотаріуси вчиняють виконавчі написи на документах, що встановлюють заборгованість. Перелік документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів, встановлюється Кабінетом Міністрів. Відповідно до\~ст. 88 Закону України "Про нотаріат"\~та п. 3.1. Глави\~16\~Розділу II Наказу Міністерства юстиції України "Про затвердження Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України" від 22 лютого 2012 р. № 296/5, нотаріус вчиняє виконавчі написи, якщо: подані документи підтверджують безспірність заборгованості або іншої відповідальності боржника перед стягувачем; з дня виникнення права вимоги минуло не більше трьох років, а у відносинах між підприємствами, установами та організаціями - не більше одного року. Якщо для вимоги, за якою видається виконавчий напис, законом встановлено інший строк давності, виконавчий напис видається у межах цього строку. Підпунктом 3.2 пункту 3 Глави 16 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22\~лютого 2012 року № 296/5 визначено, що безспірність заборгованості підтверджують документи, передбачені Переліком документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів (далі - Перелік), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29 червня 1999\~року № 1172. Відповідно до пункту 1 Переліку документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів "Нотаріально посвідчені договори, що передбачають сплату грошових сум, передачу або повернення майна, а також право звернення стягнення на заставлене майно", для одержання виконавчого напису подаються: а) оригінал нотаріально посвідченого договору (договорів); б) документи, що підтверджують безспірність заборгованості боржника та встановлюють прострочення виконання зобов`язання. Постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 22 лютого 2017\~року у справі № 826/20084/14, залишеною без змін ухвалою Вищого адміністративного суду України від 01 листопада 2017 року, постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 07 листопада 2016 року скасовано. Визнано незаконною та нечинною Постанову Кабінету Міністрів України № 662 від 26 \~листопада 2014 року "Про внесення змін до переліку документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів", у тому числі в частині доповнення переліку після розділу "Стягнення заборгованості за нотаріально посвідченими договорами" новим розділом такого змісту: "Стягнення заборгованості з підстав, що випливають з кредитних відносин. Кредитні договори, за якими боржниками допущено прострочення платежів за зобов`язаннями. Для одержання виконавчого напису додаються: а) оригінал кредитного договору; б) засвідчена стягувачем виписка з рахунка боржника із зазначенням суми заборгованості та строків її погашення з відміткою стягувача про непогашення заборгованості". Постанова набрала законної сили з моменту проголошення. Верховний Суд у своїй постанові від 12 березня 2020 року у справі №\~757/24703/18-ц (провадження № 61-12629св19) дійшов висновку, що оскільки серед документів, наданих банком нотаріусу для вчинення виконавчого напису, відсутній оригінал нотаріально посвідченого договору (договорів), за яким стягнення заборгованості може провадитися у безспірному порядку, а надана нотаріусу анкета-заява позичальника не посвідчена нотаріально, отже не могла бути тим договором, за яким стягнення заборгованості могло бути проведено у безспірному порядку шляхом вчинення нотаріусом виконавчого напису, тому наявні підстави для визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, у зв`язку з недотриманням умов вчинення виконавчого напису щодо подання стягувачем документів на підтвердження безспірної заборгованості боржника. З урахуванням визнання відповідачем позову у повному обсязі, суд вважає, що укладений між банком та позивачем кредитний договір, який був наданий нотаріусу для вчинення виконавчого напису, не був посвідчений нотаріально, тому наявні підстави для визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню, у зв`язку з недотриманням умов вчинення виконавчого напису щодо подання стягувачем документів на підтвердження безспірної заборгованості боржника. Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, з урахуванням положень ст. 141 ЦПК України, ураховуючи те, що позивач звільнений від сплати судового збору на підставі на підставі частини третьої статті 22 Закону України «Про захист прав споживачів», суд вважає, що 50 % судових витрат зі сплати судового збору слід стягнути з відповідача на користь держави, з урахуванням визнання ним позову, у сумі 496,20 грн., а решту віднести за рахунок держави. На підставі викладеного,

Outcome: approved