Jurisdiction: civil
Date: 2024-08-08 00:00:00

[PERSON] , в інтересах якої діє представник адвокат Субота Михайло Іванович, звернулась до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з позовом до [PERSON] про скасування державної реєстрації права власності на квартиру, згідно з яким просить скасувати державну реєстрацію права власності [PERSON] на квартиру за адресою [ADDRESS] , з підстав неукладеності договору купівлі - продажу квартири за адресою [ADDRESS] , між чоловіком [PERSON] та [PERSON] від 25.02.2021р. Позовні вимоги мотивує наступним. 30.08.2007р. між позивачкою - [PERSON] та [PERSON] було укладено шлюб, весь цей час проживали однією сім`єю у квартирі, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Весь цей період спільно утримували вказану квартиру, в тому числі вчиняли поліпшення (ремонт), придбали меблі та побутову техніку У 2020р. у чоловіка виявили онкологічне захворювання. З 2021 р. він перебував на стаціонарному лікуванні. Весь цей час була поряд та допомагала чоловіку у лікуванні. Про укладення будь-якого правочину щодо квартири чоловік позивачці не повідомляв. [INFO] чоловік [PERSON] помер. Оскільки проживали разом, позивачка є спадкоємцем першої черги після померлого чоловіка та вважається такою, що прийняла спадщину за померлим. У липні 2022р. до неї звернувся відповідач та повідомив, що він є власником квартири, що знаходиться за адресою [ADDRESS] . Проте жодних документів на підтвердження не надав. Заявив вимогу про виселення. Позивачка викликала поліцію. У серпні 2022 р. відповідач звернувся з позовом до неї про усунення перешкод у здійсненні права власності на житло шляхом виселення та зняття з реєстраційного обліку. Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 03.10.2022р. відкрито провадження у справі, та надіслано позовну заяву з доданими документами. Відповідач додав до позовної заяви копію договору купівлі продажу квартири за адресою [ADDRESS] , укладеного 25.02.2021 р. між чоловіком [PERSON] та [PERSON] . Вказаний договір засвідчений нотаріально та проведена його державна реєстрація. Заявила, що чоловік цього договору не укладав, а підпис від його імені вчинений іншою особою. Грошових коштів за квартиру після смерті чоловіка не виявлено, що свідчить про відсутність оплати за договором. Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 29.03.2023 року провадження у зазначеній справі було відкрито в порядку загального позовному провадженні, розгляд справи призначено на 27.04.2023. Протокольною ухвалою суду від 27.04.2023, 15.05.2023, 06.06.2023, 28.06.2023, 18.07.2023, 28.07.2023, 28.09.2023, 25.10.2023, 27.11.2023, 18.01.2024, 08.04.2024, 19.07.2024 розгляд справи відкладався. Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 30.07.2024 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду на 09.08.2024. Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 06.06.2023 залучено до участі у справі за позовною заявою [PERSON] , в інтересах якої діє представник адвокат Субота Михайло Іванович, до [PERSON] про скасування державної реєстрації права власності на квартиру, третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору стороні відповідача - приватного нотаріуса Ужгородського міського нотаріального округу Дроботя Алісу Віталіївну (88000, Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Бращайків, 1/3). Відповідач у відзиві на позов від 22.06.2023 заперечив стосовно заявлених позовних вимог, вказуючи зокрема, наступне. Позивачка у підтвердження своїх доводів жодного належного, допустимого доказу до матеріалів позовної заяви не надала. На думку відповідача, її твердження є голослівними, оскільки вона викладені у позові обставини описує поверхнево, зазначає рік та не зазначає число і місяць, окрім того, до позову не долучає жодного підтверджуючого доказу, що її чоловік дійсно хворів, перебував на стаціонарному лікуванні та потребував стороннього догляду. Також позивачкою не доведений факт того, що у період укладення договору (25 лютого 2021 року) її чоловік був у важкому стані і не міг усвідомлювати значення своїх дій і не міг учиняти цивільно-правові угоди та їх підписувати. Договір купівлі-продажу квартири від 25 лютого 2021 року укладений між продавцем [PERSON] та покупцем [PERSON] у нотаріальній конторі та у присутності приватного нотаріуса Ужгородського міського нотаріального округу Дроботя А.В. Нотаріусом особи сторін встановлено, дієздатність перевірено, про що міститься відмітка у посвідчувальному написі Договору. Квартира за [ADDRESS] , продавцеві [PERSON] належала на підставі Свідоцтва про право власності на житло, виданого виконавчим комітетом Ужгородської міської Ради народних депутатів 27.09.2000 року на підставі рішення виконкому Ужгородської міської ради від 27.09.2000 року за № 164. Тобто, зазначена квартира була особистою власністю продавця [PERSON] (згода його дружини на відчуження такої не вимагалась), а тому продавець розпорядився своїм майном на власний розсуд без узгодження із дружиною. Щодо грошових коштів, як стверджує позивачка, що таких вона після смерті чоловіка не знайшла, то такі вона і не могла знайти, оскільки як вона зазначала у позовній заяві, її чоловік хворів і гроші потрібні були на його лікування. Так, дійсно відповідач [PERSON] 26 серпня 2022 року, звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовною заявою до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про усунення перешкод у здійсненні права власності на житло, шляхом виселення та зняття з реєстраційного обліку (справа № 308/11185/22), оскільки [PERSON] добровільно знятись з реєстрації та виселитись не бажає, більше того, до квартири, без дозволу власника, вселила ще і свою доньку та її сина (копія позовної заяви додається). По даному факту [PERSON] звертався і до правоохоронних органів. Окрім того, позивачка незаконно проживаючи у квартирі, занедбала її, оскільки постійно вживає спиртні напої, по сплаті комунальних послуг, станом на сьогоднішній день, величезні борги. Відповідач неодноразово хотів і просив ЇЇ вирішити спір мирним шляхом та позивачка навіть слухати його не хоче, всі спроби відповідача поговорити закінчуються прокльонами та негідними словами в його сторону. Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 28.09.2023 витребувано від приватного нотаріуса Ужгородського міського нотаріального округу Дроботя Аліси Віталіївни оригінал договору купівлі продажу квартири за адресою: [ADDRESS] від 25.02.2021, укладеного між [PERSON] та [PERSON] . Приватний нотаріус Ужгородського міського нотаріального округу Дроботя Аліса Віталіївна 22.12.2023 надала суду оригінал спірного договору, просить розглянути справу без її участі. Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 18.01.2024 призначено у справі за позовною заявою [PERSON] , в інтересах якої діє представник адвокат Субота Михайло Іванович, до [PERSON] про скасування державної реєстрації права власності на квартиру судову почеркознавчу експертизу, на вирішення якої поставлено наступні питання: 1. Чи належить підпис на договорі купівлі-продажу квартири за адресою: [ADDRESS] від 25.02.2021, укладеного між [PERSON] та [PERSON] , [PERSON] . Проведення судової почеркознавчої експертизи доручено експертам Закарпатського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України (Слов`янська набережна, 25, Ужгород, Закарпатська область, 88000). Провадження у справі зупинено. Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 26.03.2024 поновлено провадження у справі, оскільки від директора Закарпатського НДКЦ МВС України надійшов лист про надання оригіналу документу від 22.03.2023 №СЕ-19/107-24/1991-ПЧ по цивільній справі № 308/3905/23 згідно з клопотанням експерта, а також повернуто матеріали даної справи до суду. Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 08.04.2024 призначено у справі за позовною заявою [PERSON] , в інтересах якої діє представник адвокат Субота Михайло Іванович, до [PERSON] про скасування державної реєстрації права власності на квартиру судову почеркознавчу експертизу, на вирішення якої поставлено наступні питання: 1. Чи належить підпис від імені продавця [PERSON] на договорі купівлі продажу квартири за адресою [ADDRESS] , від 25.02.2021р., укладеного між [PERSON] та [PERSON] , [PERSON] . Проведення судової почеркознавчої експертизи доручено експертам Закарпатського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України (Слов`янська набережна, 25, Ужгород, Закарпатська область, 88000). Провадження у справі зупинено. Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 20.05.2024 поновлено провадження у справі, оскільки від директора Закарпатського НДКЦ МВС України надійшов лист про повернення матеріалів даної справи до суду через відсутність вільних зразків підпису гр. [PERSON] , які максимально наближено відповідають за часом виконання підпису у досліджуваному документі. У судове засідання представники сторін не з`явились, подали письмові заяви про розгляд справи без їх участі. Представник позивача просив позов задовольнити. Представник відповідача просила відмовити у задоволенні позовних вимог. Третя особа приватний нотаріус Ужгородського міського нотаріального округу Закарпатської області Дроботя Аліса Віталіївна у судове засідання не з`явилась, подала письмову заяву про розгляд справи без її участі. Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються, встановив наступні обставини та дійшов до наступного висновку. Між [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , 30.08.2007 було укладено шлюб, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , виданого відділом реєстрації актів цивільного стану Ужгородського міського управління юстиції Закарпатської області від 30.08.2007. Згідно з доданою копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Ужгороді Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) 09.02.2022, [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] . Згідно з копіями трудових книжок [PERSON] , [INFO] , останнім місцем роботи такого було ПСП «Ласточка» зварювальником, звільнився 17.08.2017. До матеріалів справи додано також копію трудового договору №121/1 від 01.04.2008 в ДП «Закарпатське СУ-121». Згідно з копією договору купівлі-продаж квартири від 25.02.2021, посвідченого приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Дроботя А.В., зареєстровано у реєстрі за №54, [PERSON] (продавець) та [PERSON] (покупець) уклали договір про те, що продавець продав, а покупець купив належну продавцеві на праві власності квартиру, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Зазначена квартира належить продавцеві на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого виконавчим комітетом Ужгородської міської ради народних депутатів 27.09.2000 на підставі рішення виконкому Ужгородської міської ради від 27.09.2000 №164, зареєстрованого в КП «Ужгородське міжрегіональне бюро технічної інвентаризації» 14.11.2005, номер витягу 8939736, номер запису 22977 в книзі 108, реєстраційний номер 12774088. Згідно з п. 3 договору відчужується квартира загальною площею 37,5 кв.м, яка складається з однієї кімнати житловою площею 14,6 кв.м. Згідно з п. 4 договору продаж вчинено на суму 281263 грн., повний розрахунок за договором купівлі-продажу здійснено між сторонами до підписання цього договору. Договір підписано сторонами. Згідно з витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності за №245886037 квартира за адресою: [ADDRESS] на праві приватної власності належить [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу від 25.02.2021. До матеріалів справи додано копію позовної заяви [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] про усунення перешкод у здійсненні права власності на житло шляхом виселення та зняття з реєстраційного обліку, відповідь на звернення адвоката Кухти О. Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області від 09.12.2022 №114а/з/106/25-2022, згідно з яким за зверненням [PERSON] з приводу невідомих осіб, які проживають у належній йому квартирі, встановлено, що конфлікт вичерпано та допомоги працівників поліції учасники не потребують. Згідно з довідкою про результати проведення перевірки по заяві [PERSON] подія не містить відомостей, що вказують на вчинення кримінального правопорушення. Додано також заяву про прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 16.06.2022, письмові пояснення [PERSON] від 16.06.2022, заяву [PERSON] б/н б/д. Згідно зі\~статтею 41 Конституції України\~право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.\~ Статтею 328 Цивільного кодексу України\~(далі -\~ЦК України) встановлено, що право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема з правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності чи необгрунтованість активів, які перебувають у власності, не встановлені судом. Право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні (частина перша\~статті 321 ЦК України). Згідно із частиною першою статті 202\~ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Дво- чи багатостороннім правочином є погоджена дія двох або більше сторін (частина четверта цієї ж статті). Відповідно до законодавчого визначення правочином є перш за все вольова дія суб`єктів цивільного права, що характеризує внутрішнє суб`єктивне бажання особи досягти певних цивільно-правових результатів - набути, змінити або припинити цивільні права та обов`язки. Здійснення правочину законодавством може пов`язуватися з проведенням певних підготовчих дій учасниками правочину (виготовленням документації, оцінкою майна, інвентаризацією), однак сутністю правочину є його спрямованість, наявність вольової дії, що полягає в згоді сторін взяти на себе певні обов`язки (на відміну, наприклад, від юридичних вчинків, правові наслідки яких наступають у силу закону незалежно від волі його суб`єктів). У двосторонньому правочині волевиявлення повинно бути взаємним, двостороннім і спрямованим на досягнення певної мети; породжуючи правовий наслідок, правочин - це завжди дії незалежних та рівноправних суб`єктів цивільного права. Частиною третьою статті 203\~ЦК України передбачено, що волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. За частиною першою статті 205\~ЦК України правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом. Стаття 207\~ЦК України встановлює загальні вимоги до письмової форми правочину. Так, на підставі частини першої цієї статті правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Частиною ж другою цієї статті визначено, що правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Отже, підпис є невід`ємним елементом, реквізитом письмової форми договору, а наявність підписів має підтверджувати наміри та волевиявлення учасників правочину, а також забезпечувати їх ідентифікацію. Пред`являючи позов, позивач [PERSON] стверджувала, що оспорюваний купівлі-продажу квартири від 25.02.2021 року чоловік не підписував, підпис на ньому вчинено іншою особою. Порушення вимог законодавства щодо волевиявлення учасника правочину є підставою для визнання його недійсним у силу припису частини першої статті 215 ЦК України, а також із застосуванням спеціальних правил про правочини, вчинені з дефектом волевиявлення - під впливом помилки, обману, насильства, зловмисної домовленості, тяжкої обставини. У тому ж випадку, коли сторона не виявляла свою волю до вчинення правочину, до набуття обумовлених ним цивільних прав та обов`язків, правочин є таким, що не вчинений, права та обов`язки за таким правочином особою не набуті, а правовідносини за ним - не виникли. Відповідно до\~статті 626 ЦК України\~договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Згідно із частиною першою статті 627\~ЦК України і відповідно до статті 6\~цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди (частина перша статті 638 ЦК України). У разі ж якщо сторони такої згоди не досягли, такий договір є неукладеним, тобто таким, що не відбувся, а наведені в ньому умови не є такими, що регулюють спірні відносини. Одним із засобів доказування у цивільному судочинстві є висновок експерта. Відповідно до частини першої-п`ятої статті 102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи. Суд має право за заявою учасників справи або з власної ініціативи викликати експерта для надання усних пояснень щодо його висновку. Висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні (стаття 110 ЦПК України). Дослідивши поданий суду договір купівлі-продажу квартири від 25.02.2021 та зважаючи на відсутність належних і допустимих доказів вважати неукладеним даний договір з підстав його не підписання стороною (відсутній висновок експерта з даного питання), не подано жодних інших доказів, окрім тверджень позивача, а за наявності підписів сторін при його укладенні та посвідченні приватним нотаріусом, суд не знаходить підстав для задоволення заявлених позовних вимог з наведених у ньому підстав. Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно до ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Статтею 79 ЦПК України зазначено, що достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Відповідно до ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі "Серявін та інші проти України" зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. Відповідно до ст.141\~ЦПК України судові витрати покласти на позивача.

Outcome: dismissed