Jurisdiction: civil
Date: 2024-07-25 00:00:00

26.01.2024 року представник позивачки [PERSON] адвокат Костків Н.С. звернулася до суду з позовною заявою до Обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Карпатський замок» про захист прав споживачів, в якій посилається на те, що 30.07.2021 року між Обслуговуючим кооперативом «Житлово-будівельний кооператив «Карпатський замок» (надалі «ЖБК») та [PERSON] (надалі учасник) укладено договір №В-2/1/5/25 про сплату внесків у Обслуговуючий кооператив «Житлово-будівельний кооператив «Карпатський замок». Відповідно до п.2.1 Договору, за цим договором ЖБК зобов`язується організувати будівництво житлового будинку по [ADDRESS] (далі за текстом об`єкт будівництва) за рахунок внесків учасника та внесків інших асоційованих членів ЖБК, здати його в експлуатацію, передати учаснику квартиру в об`єкті будівництва, обумовлену цим договором (далі за текстом - об`єкт нерухомості) та всі документи, необхідні учаснику для реєстрації права власності на нього, а учасник зобов`язується сплатити до ЖБК внески у розмірах та в порядку, встановлених даним договором та додатками до нього та має право отримати об`єкт нерухомості лише за умови повної сплати внеску, встановленого даним договором для учасника (п.2.1 Договору). Даний договір вважається заявою учасника про вступ до асоційованих членів ЖБК. Після зарахування вступного та цільового внеску на рахунок ЖБК, цей договір вважається рішенням голови ЖБК про прийняття учасника до Асоційованих членів ЖБК (п. 2.2 договору). Сторони домовляються, що розмір внеску залежить від вартості будівництва одного квадратного метра площі об`єкту нерухомості та остаточної загальної договірної площі, яка буде фактично побудована (п. 2.3 Договору). Внесок, який підлягає сплаті учасником, розподіляється наступним чином: -вступний внесок разовий грошовий чи інший майновий неповоротний внесок, який зобов`язана сплатити особа при вступі до ЖБК. Розмір вступного внеску становить 3% від загального розміру внеску, встановленого п.2.3 Договору, та сплачується в складі першої суми, що вноситься Учасником; -цільовий внесок разовий грошовий чи інший майновий неповоротний внесок члена кооперативу, що вноситься понад пай до спеціального фонду кооперативу для забезпечення статутної діяльності ЖБК. Розмір цільового внеску становить 2% від загального розміру внеску, встановленого п.2.3 Договору, та сплачується в складі першої суми, що вноситься Учасником; -пай грошовий чи інший майновий поворотний внесок, який сплачує особа за будівництво Об`єкту нерухомості. Розмір паю становить 95% від внеску, встановленого п.2.3 Договору, та сплачується частинами згідно графіку, встановленого Додатком 1 до цього Договору. Відповідно до п.3.1 договору, вартість будівництва одного квадратного метра загальної приведеної площі об`єкту нерухомості визначається ЖБК відповідно до проектно-кошторисної документації та договору підряду з підрядною організацією і складає 14410 (чотирнадцять тисяч чотириста десять) гривень 08 копійок за один квадратний метр. В п.2.5 договору сторони домовились, що об`єкт нерухомості розташований за адресою: [ADDRESS] , та передається з наступними характеристиками: квартира, Секція ІІ, під`їзд І, поверх V, загальна площа 63,28 кв.м, номер 25 (площа проектна, номер будівельний). Додатком №1 до договору №В-2/1/5/25 про сплату внесків у Обслуговуючий кооператив «Житлово-будівельний кооператив «Карпатський замок» від 30.07.2021 року визначено порядок та строки сплати внесків. Учасник [PERSON] станом на 03.04.2023 року сплатила внески у повному обсязі, на загальну суму 911870,00 гривень (дев`ятсот одинадцять тисяч вісімсот сімдесят гривень). Отже, зобов`язання учасника виконані в повному обсязі. Відповідно до п.5.2 Договору, ЖБК зобов`язаний: «5.2.1. Організувати будівництво об`єкту будівництва та здачу його в експлуатацію у строк до «01» липня 2023 року при умові дотримання учасниками порядку та строків сплати внесків 5.2.2. Не пізніше 15 календарних днів з моменту введення об`єкту будівництва в експлуатацію, оформлення всіх необхідних документів та сплати внеску (за наслідками технічної інвентаризації) передати Учаснику за актом прийому передачі об`єкт нерухомості. 5.2.3. Надавати учаснику інформацію, що стосується питань будівництва. 5.2.4. Повідомляти учасника про всі обставини, що роблять неможливим виконання даного договору. 5.2.5. Забезпечити будівництво об`єкту будівництва та введення його в експлуатацію в строки, передбачені даним договором. 5.2.5. Виконувати інші обов`язки, передбачені даним договором та чинним законодавством України». Впродовж усього строку з дати укладення договору учаснику не надходили жодні повідомлення про обставини, що роблять неможливим, ускладнюють чи відкладають строк виконання зобов`язань ЖБК. Однак, як стало відомо [PERSON] після огляду території проектованого будинку, станом на 01.11.2023 року будівництво будинку, де запроектовано об`єкт будівництва в розумінні цього договору, не розпочато. Також ЖБК не надає жодних документів, що дають право на виконання будівельних робіт (документи, що посвідчують право користування земельною ділянкою, містобудівні умови та обмеження, проект будівництва, дозвіл на виконання будівельних робіт, договір підряду, інші договори із забудовником, тощо). В сукупності вважає, що вказані обставини свідчать про те, що виконання зобов`язань ЖБК за договором не буде виконано взагалі, враховуючи прострочення відповідно до умов договору. 01.11.2023 року [PERSON] скерувала на юридичну адресу ЖБК заяву повідомлення про відмову від договору та вимогу про повернення коштів, однак відповідач жодної відповіді на дану заяву не надав, збори членів Кооперативу не скликав, коштів не повернув. Отже, у зв`язку з простроченням виконання ЖБК своїх зобов`язань за договором №В-2/1/5/25 про сплату внесків у Обслуговуючий кооператив «Житлово- будівельний кооператив «Карпатський замок» на невизначений строк, [PERSON] втратила інтерес до даного договору. Просить: - розірвати договір №В-2/1/5/25 про сплату внесків у Обслуговуючий кооператив «Житлово-будівельний кооператив «Карпатський замок» від 30.07.2021 року, укладений між Обслуговуючим кооперативом «Житлово-будівельний кооператив «Карпатський замок» та [PERSON] ; - стягнути із Обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Карпатський замок» на користь [PERSON] кошти в сумі 911870,00 гривень 00 копійок; - судові витрати покласти на відповідача. Ухвалою судді від 31.01.2024 року цивільну справу направлено за підсудністю до Першотравневого районного суду м.Чернівці. Ухвалою Львівського апеляційного суду від 19.02.2024 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою адвоката Костків Н.С. представника [PERSON] на ухвалу Старосамбірського районного суду Львівської області від 31.01.2024 року. Ухвалою Львівського апеляційного суду від 11.03.2024 року справу призначено до розгляду на 10 годину 30 хвилин 25.03.2024 року. Постановою Львівського апеляційного суду від 25.03.2024 року апеляційну скаргу [PERSON] , представника [PERSON] задоволено. Ухвалу Старосамбірського районного суду Львівської області від 31.01.2024 року скасовано і направлено справу для продовження її розгляду до згаданого суду першої інстанції. 02.04.2024 року матеріали цивільної справи надійшли до Старосамбірського районного суду Львівської області. Ухвалою судді від 03.04.2024 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачці строк у десять днів з дня отримання копії ухвали, для усунення зазначених недоліків. 12.04.2024 року недоліки позовної заяви представником позивачки [PERSON] адвокатом Костків Н.С. усунуто. Ухвалою судді від 16.04.2024 року справу прийнято до розгляду, відкрито провадження та призначено підготовче засідання на 09 годину 30 хвилин 23.05.2024 року, яке відкладено на 10 годину 00 хвилин 25.06.2024 року. Ухвалою суду від 25.06.2024 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті на 09 годину 30 хвилин 15.07.2024 року, який відкладено на 09 годину 30 хвилин 26.07.2024 року. Позивачка [PERSON] в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином. Її представник адвокат Костків Н.С. в судовому засіданні позовні вимоги підтримала, посилаючись на обставини, викладені в позовній заяві, просила їх задовольнити, однак зазначила, що якщо суд стягне лише пайові внести, то сторона позивачки зрозуміє. Також просила стягнути з відповідача в користь позивачки [PERSON] витрати на правову допомогу в розмірі 12000,00 гривень. Представник відповідача Обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Карпатський замок» у судове засідання повторно не з`явився, про час та місце розгляду справи був належно повідомлений, відзив на позовну заяву не надав, заяву про розгляд справи у його відсутності не надіслав, повідомлення про причини неявки суду також не надав. Суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасним існуванням умов, що відповідає положенням\~ст.280 ЦПК України: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин, без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Суд, заслухавши пояснення представника позивачки, дослідивши письмові докази у справі, приходить до наступних висновків. Судом встановлено, що 30.07.2021 року між Обслуговуючим кооперативом «Житлово-будівельний кооператив «Карпатський замок» в особі Голови Стрієнка Р.Г., який діє на підставі Статуту, іменований надалі «ЖБК», з однієї сторони та асоційованим членом ОК «ЖБК «Карпатський замок» [PERSON] , далі учасником, було укладено договір №В-2/1/5/25 про сплату внесків у обслуговуючий кооператив «Житлово-будівельний кооператив «Карпатський замок» (а.с.14-20). За цим договором ЖБК зобов`язується організувати будівництво житлового будинку по [ADDRESS] за рахунок внесків учасника та внесків інших асоційованих членів ЖБК, здати його в експлуатацію, передати учаснику квартиру в об`єкті будівництва, обумовлену цим договором та всі документи, необхідні учаснику для реєстрації права власності на нього, а учасник зобов`язується сплатити до ЖБК внески у розмірах та в порядку, встановлених даним Договором та додатками до нього, та має право отримати об`єкт нерухомості лише за умови повної сплати внеску, встановленого договором для учасника (п.2.1). Сторони домовились, що розмір внеску залежить від вартості будівництва одного квадратного метра площі об`єкта нерухомості та остаточної загальної приведеної площі, яка фактично побудована (п.2.3). Внесок, який підлягає сплаті учасником, розподіляється наступним чином: вступний внесок разовий грошовий чи інший майновий неповоротний внесок, який зобов`язана сплатити особа при вступі до ЖБК. Розмір вступного внеску становить 3% від загального розміру внеску, встановленого в п.2.3 Договору, та сплачується в складі першої суми, що вноситься учасником. Цільовий внесок разовий грошовий чи інший майновий неповоротний внесок члена кооперативу, що вноситься понад пай до спеціального фонду кооперативу для забезпечення статутної діяльності ЖБК. Розмір цільового внеску становить 2% від загального розміру внеску, встановленого п.2.3 Договору та сплачується в складі першої суми, що вноситься учасником (п.2.4.2.) Пай грошовий чи інший майновий поворотний внесок, який сплачує особа за будівництво об`єкту нерухомості. Розмір паю становить 95% від внеску, встановленого п.2.3 Договору, та сплачується частинами згідно графіка, встановленого Додатком 1 до цього договору. Сторони домовились, що об`єкт нерухомості, розташований за адресою [ADDRESS] та передається за наступними характеристиками: квартира, будівельний номер 25, загальною площею 63,28 кв.м., на п`ятому поверсі, в першому під`їзді, другої секції цього будинку (п.2.5). Вартість будівництва становить один квадратний метр загальної приведеної площі об`єкту нерухомості та визначається ЖБК відповідно до проектно-кошторисної документації та договору підряду з підрядною організацією та складає 14410,08 гривень. Учасник сплачує повний розмір внеску (вступний внесок, цільовий внесок, пай) в строк та в розмірах, визначених в додатку №1 до Договору (п.3.1, 3.4 Договору). Відповідно до додатку №1 до Договору №В-2/1/5/25 розмір внесків з урахуванням об`єкту нерухомості згідно проекту та вартості будівництва одного квадратного метру становить 911870,00 гривень (а.с.21). ЖБК зобов`язаний організувати будівництво об`єкту будівництва та здачу його в експлуатацію у строк до 01.07.2023 року при умові дотримання учасниками порядку та строків сплати внесків (п.5.2.1). За змістом п.8.2 Договору, договір може бути припинений: у випадках, встановлених договором; у випадках, встановлених законодавством України. Як було встановлено в судовому засіданні, 02.11.2023 року позивачка [PERSON] звернулася до голови обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельного кооперативу» «Карпатський замок» з заявою, в якій повідомила, що у зв`язку з порушенням забудовником п.5.2.1 Договору, а саме не здачі будинку в експлуатацію у строк до 01.07.2023 року, заявляє про відмову від договору на підставі ч.3 ст.612 ЦК України та просить повернути їй кошти в сумі 911870,00 гривень (а.с.25-27). Однак таке звернення відповідачем було проігноровано. Даючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить із наступного: За змістом частини першої\~статті 16 Цивільного кодексу України\~кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до\~статті 2 Закону України «Про кооперацію»\~кооператив - це юридична особа, утворена фізичними та/або юридичними особами, які добровільно об`єдналися на основі членства для ведення спільної господарської та іншої діяльності з метою задоволення своїх економічних, соціальних та інших потреб на засадах самоврядування. Пай - майновий поворотний внесок члена (асоційованого члена) кооперативу у створення та розвиток кооперативу, який здійснюється шляхом передачі кооперативу майна, в тому числі грошей, майнових прав, а також земельної ділянки. Пайовий фонд - це фонд, що формується з пайових внесків членів кооперативу і є одним із джерел формування майна кооперативу, розмір якого може змінюватися. За змістом\~статті 3 Закону України «Про кооперацію»\~метою кооперації є задоволення економічних, соціальних та інших потреб членів кооперативних організацій на основі поєднання їх особистих та колективних інтересів, поділу між ними ризиків, витрат і доходів, розвитку їх самоорганізації, самоуправління та самоконтролю. Статтею 10\~Закону України\~«Про кооперацію» встановлено, що членами кооперативу можуть бути громадяни України, іноземці та особи без громадянства, юридичні особи України та іноземних держав, що діють через своїх представників, які внесли вступний внесок та пай у розмірах, визначених статутом кооперативу, додержуються вимог статуту і користуються правом ухвального голосу. У відповідності до статті 14 Закону України\~«Про кооперацію» у кооперативі допускається асоційоване членство для осіб, які визнають його статут та внесли пай. Асоційований член кооперативу - це фізична чи юридична особа, яка внесла пайовий внесок і користується правом дорадчого голосу в кооперативі. При ліквідації кооперативу асоційований член кооперативу має переважне порівняно з членами кооперативу право на одержання паю. Порядок вступу до кооперативу та участь асоційованого члена в його господарській та іншій діяльності, права та обов`язки такого члена, розміри паїв та виплат на паї визначаються статутом кооперативу. На підставі статті 19\~Закону України\~«Про кооперацію» для досягнення мети своєї діяльності кооператив набуває та використовує майно, фінансові та інші ресурси. Джерелами формування майна кооперативу є, зокрема вступні, членські та цільові внески його членів, паї та додаткові паї. Згідно\~статті 20 Закону України «Про кооперацію»\~для забезпечення статутної діяльності кооператив у порядку, передбаченому його статутом, формує пайовий, резервний, неподільний та спеціальний фонди. Пайовий фонд - майно кооперативу, що формується за рахунок паїв (у тому числі додаткових) членів та асоційованих членів кооперативу. Неподільний фонд створюється в обов`язковому порядку і формується за рахунок вступних внесків та відрахувань від доходу кооперативу. Цей фонд не може бути розподілений між членами кооперативу, крім випадків, передбачених законом. Порядок відрахувань до неподільного фонду частини доходу визначається статутом кооперативу. Резервний фонд створюється за рахунок відрахувань від доходу кооперативу, перерозподілу неподільного фонду, пожертвувань, безповоротної фінансової допомоги та за рахунок інших не заборонених законом надходжень для покриття можливих втрат (збитків). Спеціальний фонд створюється за рахунок цільових внесків членів кооперативу та інших передбачених законом надходжень для забезпечення його статутної діяльності і використовується за рішенням органів управління кооперативу. Стаття 21 Закону України «Про кооперацію» передбачає, що пай кожного члена кооперативу формується за рахунок разового внеску або часток протягом певного періоду. Майнові внески оцінюються у грошовій формі. Розмір паю члена кооперативу залежить від фактичного його внеску до пайового фонду. Паї, в тому числі резервного і спеціального фондів, є персоніфікованими і у сумі визначають загальну частку кожного члена кооперативу у майні кооперативу. У разі виходу або виключення з кооперативу фізична чи юридична особа має право на одержання своєї загальної частки натурою, грішми або (за бажанням) цінними паперами відповідно до їх вартості на момент виходу, а земельної ділянки - у натурі. Строк та інші умови одержання членом кооперативу своєї загальної частки встановлюються статутом кооперативу, при цьому строк одержання зазначеної частки не може перевищувати двох років, а відлік його розпочинається з 1 січня року, що настає з моменту виходу або виключення з кооперативу. Уклавши договір №В-2/1/5/25 про сплату внесків [PERSON] , набула права асоційованого члена ОК ЖБК «Карпатський замок». У цих правовідносинах учасник виступив в якості особи, яка замовила у ОК ЖБК «Карпатський замок» послуги із забезпечення будівництва квартири, за які сплатила грошові кошти, маючи намір отримати її у власність. Окрім того, п. 2.9 договору сторони підтвердили, що укладання договору відповідає їх інтересам, волевиявлення є вільним, умови договору зрозумілі і відповідають реальній домовленості сторін, договір не приховує іншого правочину і спрямований на реальне настання наслідків, які обумовлені в ньому, заявляють, що кожна із сторін однаково розуміє значення, умови правочину та його правові наслідки, про що свідчать особисті підписи на правочині. У постанові від 04.09.2019 року по справі № 361/5893/16-ц, провадження № 61-30809св18, Верховний Суд зазначив, що предметом договору про пайову участь у кооперативі є придбання асоційованим членом кооперативу квартири для особистих потреб за рахунок пайового внеску, а тому суд вважає, що позивачка є споживачем у розумінні статті 1\~Закону України «Про захист прав споживачів». Відповідно до\~статті 626 ЦК України\~договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Частиною першою\~статті 627ЦК України\~передбачено, що відповідно до\~статті 6 цього Кодексу\~сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Згідно із частиною першою\~статті 628 ЦК України\~зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Положеннями ч. 1\~ст. 526 ЦК України\~визначено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно із частиною першою\~статті 638 ЦК України\~договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Статтею 610 ЦК України\~передбачено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов зобов`язання; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди (частина перша\~статті 611 ЦК України). Відповідно до вимог\~ст.651\~ЦК України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. У разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим. За загальним правилом зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом (частина перша цієї статті). Про таку зміну або розірвання сторони вправі домовитися у будь-який час на свій розсуд, крім випадків, обумовлених договором або у законодавстві. Тоді як зміна чи розірвання договору у судовому порядку є, зокрема, юридичним наслідком істотного порушення зобов`язання іншою стороною (пункт 2 частини першої статті\~611, абзац другий частини другої статті\~651 ЦК України), тобто способом реагування та захисту права від такого порушення, яке вже відбулося. У кожному конкретному випадку істотність порушення договору треба оцінювати з урахуванням усіх обставин справи, що мають значення. Поняття такої істотності закон розкриває за допомогою іншого оціночного поняття - «значної міри позбавлення сторони того, на що вона розраховувала при укладенні договору». Тобто критерієм істотного порушення договору закон визначив розмір завданої цим порушенням шкоди, який не дозволяє потерпілій стороні отримати те, на що вона очікувала, укладаючи договір. Мова йде не лише про грошовий вираз зазначеної шкоди, але й про випадки, коли потерпіла сторона не зможе використати результати договору. Співвідношення завданої порушенням договору шкоди із тим, що могла очікувати від його виконання ця сторона, має вирішальне значення для оцінки істотності такого порушення. Інакше кажучи, для застосування частини другої статті 651 ЦК України\~суд має встановити не лише наявність порушення договору, але й завдання цим порушенням шкоди (яка може бути виражена у вигляді реальних збитків та (або) упущеної вигоди), її розмір, а також те, чи дійсно суттєвою є різниця між тим, на що мала право розраховувати потерпіла сторона, укладаючи договір, і тим, що насправді вона змогла отримати (див. пункти 78, 82 - 83 постанови Великої Палати Верховного Суду від 13 липня 2022 року у справі № 363/1834/17 (провадження № 14-53цс21)). Однією з підстав розірвання договору є істотне порушення стороною цього договору. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору (абзац другий частини другої статті 651 ЦК України). Тобто йдеться про таке порушення договору однією зі сторін, яке тягне для другої сторони неможливість досягнення нею цілей договору. Оцінка порушення договору як істотного здійснюється судом відповідно до критеріїв, що встановлені вказаною нормою. Оціночне поняття істотності порушення договору законодавець розкриває за допомогою іншого оціночного поняття - «значної міри» позбавлення сторони того, на що вона розраховувала при укладенні договору. Істотність порушення визначається виключно за обставинами, що склалися у сторони, яка вимагає розірвання договору. У такому випадку вина (як суб`єктивний чинник) сторони, що припустилася порушення договору, не має будь-якого значення і для оцінки порушення як істотного, і для виникнення права вимагати розірвання договору на підставі частини другої\~статті 651 ЦК України. Іншим критерієм істотного порушення договору закон визнає розмір завданої порушенням шкоди, який не дозволяє потерпілій стороні отримати очікуване при укладенні договору. При цьому йдеться не лише про грошовий вираз завданої шкоди, прямі збитки, а й випадки, коли потерпіла сторона не зможе використати результати договору. Вирішальне значення для застосування зазначеного положення закону має співвідношення шкоди з тим, що могла очікувати від виконання договору сторона. У кожному конкретному випадку питання про істотність порушення повинне вирішуватися з урахуванням усіх обставин справи, що мають значення. Так, суди повинні встановити не лише наявність істотного порушення договору, але й наявність шкоди, завданої цим порушенням другою стороною, яка може бути виражена у вигляді реальних збитків та (або) упущеної вигоди, її розмір, який не дозволяє потерпілій стороні отримати очікуване при укладенні договору; а також установити, чи є дійсно істотною різниця між тим, на що має право розраховувати сторона, укладаючи договір, і тим, що в дійсності вона змогла отримати (див. пункти 116 - 120 постанови Великої Палати Верховного Суду від 16.02.2021 року у справі№910/2861/18 (провадження № 12-140гс19)). Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень (частина третя статті 12, частина перша\~статті 81 ЦПК України). З урахуванням визначеного у п.5.2.1 Договору обов`язку ЖБК введення об`єкта будівництва в експлуатацію до 01.07.2023 року, а також строку для виконання обов`язку ЖБК передати учаснику приміщення протягом 15 днів з моменту введення об`єкту будівництва в експлуатацію, судом встановлено порушення відповідачем строків будівництва і введення об`єкта будівництва в експлуатацію більше ніж на вісім місяців, що є істотним порушенням умов договору. Строк затримки виконання зобов`язання відповідачем є значним, а об`єкт будівництва так і не зданий в експлуатацію на час пред`явлення до суду позову у цій справі. За таких обставин, суд вважає доведеним факт істотного порушення ОК «ЖБК «Карпатський замок» умов договору №В-2/1/5/25 від 30.07.2021 року та наявність підстав для його розірвання. У разі розірвання договору зобов`язання сторін припиняються (частина друга\~статті 653 ЦК України). Якщо договір змінюється або розривається у судовому порядку, зобов`язання змінюється або припиняється з моменту набрання рішенням суду про зміну або розірвання договору законної сили (ч.3 ст.653 Кодексу). Відповідно до частини четвертої\~статті 653 ЦК України\~сторони не мають права вимагати повернення того, що було виконане ними за зобов`язанням до моменту зміни або розірвання договору, якщо інше не встановлено договором або законом. У пункті 3 частини третьої\~статті 1212 ЦК України\~передбачено, що положення цієї глави застосовуються також до вимог про повернення виконаного однією із сторін у зобов`язанні. Тлумачення вказаних норм дає підстав для висновку, що якщо одна із сторін договору передала у власність іншій стороні певне майно (сплатила кошти) і судом встановлено порушення еквівалентності зустрічного надання внаслідок невиконання або неналежного виконання своїх обов`язків однієї із сторін, сторона, що передала майно (сплатила кошти), має право вимагати повернення переданого іншій стороні в тій мірі, в якій це порушує погоджену сторонами еквівалентність зустрічного надання. Тобто, якщо сторона яка вчинила виконання, проте не отримала зустрічного надання в обсязі, який відповідає переданому майну (сплаченим коштам) і згодом договір розірвано за рішенням суду, то вона може вимагати від сторони, яка порушила договір і не здійснила зустрічне надання, повернення майна (коштів) на підставі пункту 3 частини третьої\~статті 1212 ЦК України\~(подібний висновок міститься у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 25.03.2020 року у справі № 537/4259/15-ц (провадження №61-592св20)). Укладеним між сторонами договором передбачено, що вступний та цільовий внески відносяться не підлягають поверненню асоційованому члену кооперативу у разі його виключення, тому [PERSON] не має права вимагати їх повернення. З огляду на вище викладене, а також положення п.2.4.1, п.2.4.2 Договору №В-2/1/5/25 від 30.07.2021 року про те, що вступний та цільовий внески є неповоротними, поверненню позивачці [PERSON] підлягає пайовий внесок у розмірі 95% від внеску, сплаченого учасником, а саме 866276,50 гривень (911870 грн.00 коп. *5/100). З огляду на зазначене позовні вимоги [PERSON] обґрунтовані та підлягають частковому задоволенню. Що стосується судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, то суд вважає зазначити наступне. Відповідно до положень частини першої, пунктів 1, 4 частини третьої статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Згідно з положеннями частин першої-четвертої статті 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Згідно з правилами пункту 3 частини другої статті 141 ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі часткового задоволення позову на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. Відповідно до пунктів 1, 2 частини третьої статті 141 ЦПК України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес. Частиною восьмою статті 141 ЦПК України визначено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. Згідно з ч. 4 ст.137 ЦПК України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. При стягненні витрат на правничу допомогу необхідно враховувати, що особа, яка таку допомогу надавала, має бути адвокатом (стаття 6 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність») незалежно від того, чи така особа брала участь у справі на підставі довіреності, чи відповідного договору. Розмір витрат на оплату правничої допомоги визначається за домовленістю між стороною та особою, яка надає правничу допомогу. Пунктом 4 частини 1 ст. 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» визначено, що договір про надання правової допомоги - домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору. Відповідно до ст. 26 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність», адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. За приписами ч.3 ст. 27 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність», до договору про надання правової допомоги застосовуються загальні вимоги договірного права. Договір про надання правової допомоги за своєю правовою природою є договором про надання послуг, який в свою чергу врегульовано Главою 63 Цивільного Кодексу України. Зокрема, ст. 903 ЦК України передбачає, що якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов`язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку , що встановлені договором. Стаття 632 ЦК України регулює поняття ціни договору. За приписами вказаної статті ціна в договорі встановлюється за домовленістю сторін, зміна ціни після укладення договору допускається лише у випадку і на умовах, встановлених договором або законом, а якщо ціна в договорі не встановлена і не може бути визначена виходячи з його умов, вона визначається із звичайних цін, що склалися на аналогічні товари, роботи або послуги на момент укладення договору. Згідно ст. 30 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність», гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару, підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначається в договорі про надання правової допомоги. Позивачкою [PERSON] , всупереч п.2 ч.2 ст.137 ЦПК України, не надано суду доказів, які підтверджують здійснення витрат на професійну правничу допомогу (квитанції чи меморіального ордеру). Відсутність документального підтвердження витрат на правничу допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат. Також в питанні надання доказів варта уваги позиція Верховного Суду усправі №922/2604/20, де вказано, що відсутність документального підтвердження надання правничої допомоги (договору надання правничої допомоги, детального опису виконаних доручень клієнта, акту прийому-передачі виконаних робіт, платіжних доручень на підтвердження фактично понесених витрат клієнтом тощо) є підставою для відмови у задоволенні заяви про розподіл судових витрат у зв`язку з недоведеністю їх наявності. Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Зазначена правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 15.04.2020 року у справі №199/3939/18-ц та у постанові від 09.06.2020 року у справі № 466/9758/16-ц, у постанові Верховного Суду від 30.09.2020 року у справі № 379/1418/18. Дослідивши надані докази, вбачається, що представником позивачки [PERSON] - адвокатом Костків Н.С. в порядку, передбаченому ЦПК України, не надано суду належних та допустимих доказів в підтвердження сплати позивачкою [PERSON] коштів в розмірі 12000,00, зокрема, не надано відповідних квитанцій, платіжного доручення чи будь-якого розрахункового документу, що зареєстрований у встановленому порядку. Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про відмову у стягненні витрат на професійну правничу допомогу у цивільній справі. Відповідно до ст.141 ЦПК України, з Обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Карпатський замок» слід стягнути судовий збір в користь держави в розмірі 1211,20 гривень. На підставі наведеного та

Outcome: partial