Jurisdiction: civil
Date: 2024-07-31 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до ТОВ «Черкасиградобуд» (код ЄДРПОУ 35579623), в якому, з урахуванням уточнень позовних вимог, просив стягнути з відповідача на свою користь грошові кошти в сумі 1\~849\~541,84 грн. в якості виплати у грошовій формі вартості успадкованої позивачем частки майна ТОВ «Черкасиградобуд». В обґрунтування вимог в позові зазначено, що [INFO] помер [PERSON] , який за життя був учасником ТОВ «Черкасиградобуд» з розміром частки 14,29% у статутному капіталі товариства. Позивач є сином померлого і є єдиним спадкоємцем, який прийняв спадщину у встановлено законом порядку після смерті [PERSON] 02.08.2017р. позивач отримав свідоцтво про право на спадщину за законом стосовно майнових прав на частку в статутному капіталі ТОВ «Черкасиградобуд» в розмірі 14,29%. Рішенням загальних зборів учасників ТОВ «Черкасиградобуд» позивачу відмовлено у входженні до складу учасників товариства та прийнято рішення виплатити позивачу вартість успадкованої ним частки. Натомість відповідач не погоджується виплатити позивачу вартість його частки виходячи з ринкової вартості сукупності всіх часток учасників товариства пропорційно до розміру частки позивача, а обчислює розмір виплати лише в розмірі вартості частки, в якому вона була внесена до статутного фонду товариства. В той же час вартість частини майна товариства, що підлягає виплаті позивачу, повинна відповідати вартості активів товариства за вирахуванням вартості його зобов`язань (тобто вартості чистих активі), пропорційно до частки учасника в статутному капіталі товариства. Позивач вимагає проведення з ним розрахунків на підставі дійсної (ринкової) вартості майна товариства, а не на підставі вартості, за якою майно обліковується у товариства на балансі. Оскільки ТОВ «Черкасиградобуд» на момент смерті батька позивача було власником об`єкту нерухомості ринковою вартістю 12\~942\~910 грн., то позивач вимагає стягнути з відповідача розмір вартості успадкованої ним частки товариства, обчислений пропорційно ринковій вартості такого об`єкту нерухомого майна. Відповідач заперечив проти позову та у відзиві просив відмовити у задоволенні позовних вимог. В обґрунтування своєї позиції посилався на те, що на засіданні загальних зборів учасників ТОВ «Черкасиградобуд» було прийнято рішення про виплату позивачу вартості успадкованої ним частки померлого учасника [PERSON] в пропорційному розмірі. Розрахунок розміру виплати проведений пропорційно розміру такої частки (14,29%) до розміру статутного капіталу (374\~800 грн.) та вартості основних засобів (майна) товариства на дату смерті засновника (308\~000 грн.), а відтак сума до виплати позивачу складає 97\~572,12 грн. Натомість позивач свідомо ухиляється від отримання таких коштів, оскільки не надає реквізитів для їх перерахування. В той же час відповідач не заперечує щодо можливості розрахунку розміру грошової виплати позивачу виходячи з ринкової вартості майна товариства, але з урахуванням майнових зобов`язань товариства, а відтак з урахуванням висновку економічної експертизи розмір вартості успадкованої позивачем частки товариства станом на день смерті батька позивача (14.07.2009) становив 835\~665 грн. Проте, незважаючи на часткове визнання позову в частині сум, що підлягають до виплати позивачеві, під час розгляду справи представник відповідача заперечив проти позовних вимог та просив відмовити у їх задоволенні з підстав пропуску позивачем строків позовної давності. 25.11.2019р. судом відкрито провадження у справі з визначенням здійснення розгляду справи за правилами загального позовного провадження. 09.01.2020р. від відповідача в особі голови правління товариства [PERSON] на адресу суду надійшов відзив проти позову, в якому викладено позицію відповідача, що позовні вимоги в частині, що перевищує безспірну суму 97\~572,12 грн., є необґрунтованими та не підлягають задоволенню. 21.01.2020р. від позивача на адресу суду надійшла відповідь на відзив, в якій вказується на необґрунтованості позиції відповідача, оскільки розмір вартості частки має обчислюватись виходячи з ринкової вартості майна товариства. 16.04.2020р. від відповідача в особі директора [PERSON] на адресу суду надійшли заперечення на відповідь на відзив, в яких зазначається що до спірних правовідносин слід застосовувати положення ст. 55 Закону України «Про господарські товариства», які діяли на момент смерті колишнього учасника товариства. 21.07.2020р. від представника позивача адвокат Древицький О.В., який діє на підставі ордеру серії КВ №400944 від 21.01.2020р., на адресу суду надійшли письмові пояснення, в яких в додаток до обґрунтування позиції позивача зазначено, що виплата учаснику при виході з товариства повинна бути здійснена саме виходячи зі справедливої ринкової вартості майна товариства напередодні дати виходу, якщо учасник вважає, що балансова вартість такого майна нижче ринкової. За клопотанням позивача судом постановлено ухвалу від 21.07.2020р., якою витребувано у ТОВ «Черкасиградобуд» наступні документи: довідку, засвідчену уповноваженою особою ТОВ «Черкасиградобуд» про виплати дивідендів [PERSON] в період з 01.01.2010р. по 27.03.2019р., із зазначенням дати виплати та розміру виплати; звітність про надходження та витрати ТОВ «Черкасиагробуд» з 01.01.2010р. по 27.03.2019р.; звітність про фінансові результати ТОВ «Черкасиагробуд» з 01.01.2010р. по 27.03.2019р.; звітність про рух грошових коштів ТОВ «Черкасиагробуд» з 01.01.2010р. по 27.03.2019р.; звітність про власний капітал ТОВ «Черкасиагробуд» з 01.01.2010р. по 27.03.2019р. оскільки дослідження вказаних доказів необхідне для встановлення обставин справи, які підлягають доказуванню у даній справі. За клопотанням позивача судом постановлено ухвалу від 21.04.2021р., якою по справі призначено судову оціночно-будівельну експертизу для з`ясування відповіді на питання «Яка ринкова вартість об`єкта нерухомого майна: групи нежитлових приміщень нежитлової адміністративної будівлі літ. «А-4» та частини гаража літ. Б-1, площею 55,4 кв.м., що розташовані за адресою: [ADDRESS] та належать ТОВ «Черкасиградобуд», станом на 01.08.2009 року». Проведення експертизи доручено експертам КНДІСЕ, а провадження у справі зупинено на час проведення експертизи. 17.09.2021р. судом відновлено провадження у справі у зв`язку з поверненням ухвали суду про призначення експертизи без виконання. 17.11.2021р. судом постановлено ухвалу, відповідно до якої суд вирішив повторно направити експертам КНДІСЕ для виконання ухвалу від 21.04.2021р. про проведення судової оціночно-будівельної експертизи. Одночасно судом зупинено провадження у справі до одержання висновку експерта. 07.02.2022р. судом поновлено провадження у справі у зв`язку з необхідністю вирішення клопотання експерта про надання додаткових матеріалів. 02.05.2022р. судом постановлено ухвалу, якою уточнено умови проведення судової будівельно-технічної експертизи та надано експертові додаткові матеріали для забезпечення проведення експертизи. Одночасно судом зупинено провадження у справі до одержання висновку експерта. 24.11.2022р. за клопотанням представника позивача судом постановлено ухвалу, якою уточнено питання, поставлені судом на вирішення судової оціночно-будівельної експертизи (ухвали від 21.04.2021р. та від 02.05.2022р.), в тій частині, що оцінці підлягають приміщення, які перебували у власності ТОВ «Черкасиградобуд» станом на 14.07.2009р. відповідно до даних інвентаризації, проведеної станом на 13.08.2012р. 13.01.2023р. на виконання ухвали суду від 21.04.2021р. на адресу суду надійшов висновок експерта за результатами судової оціночно-будівельної експертизи №15/22-23, 19-20/23-23 від 12.01.2023р. 17.01.2023р. судом поновлено провадження у справі. 08.02.2023р. від представника позивача адвокат Стратілатов К.Г., який діє на підставі ордеру серії СА №1029717 від 18.05.2022р., надійшла заява про збільшення позовних вимог, в якій викладено позовні вимоги в остаточній їх редакції, які є предметом розгляду. Додатково у заяві зазначено, що ТОВ «Черкасиградобуд» на момент смерті батька позивача належало майно балансовою вартістю 225\~000 грн. до складу якого входить об`єкт нерухомості по [ADDRESS] , який обліковувався на балансовому обліку відповідача за вартісним значенням 205\~565 грн. Отже решта майна, що належало товариству, обліковувалось балансовою вартістю 19\~435 грн. В той же час до складу решти майна ТОВ «Черкасиградобуд» входили: частка в статутному капіталі ТОВ «Градобуддеревообробка» (код 14216459) в розмірі 90% статутного капіталу номінальною вартістю 56\~700 грн.; частка в статутному капіталі ТОВ «Градобудкомплект» (код 31078208) в розмірі 90% статутного капіталу номінальною вартістю 47\~250 грн.; частка в статутному капіталі ТОВ «Градобудспецсервіс» (код 31423596) в розмірі 90% статутного капіталу номінальною вартістю 47\~250 грн. Оскільки балансова вартість майна відповідача явно не відповідає ринковій вартості, а у позивача немає повного переліку решти майна відповідача та об`єктивних даних щодо ринкової вартості цього майна, то позивач обмежує свої вимоги стягненням лише частини вартості своєї частки з належного відповідачу нерухомого майна. За клопотанням представника позивача 13.02.2023р. судом постановлено ухвалу, якою витребувано у приватного нотаріуса Черкаського міського нотаріального округу Кам`янецького В.В. належним чином оформлені копії матеріалів спадкової справи [PERSON] , який помер [INFO] , та після смерті якого нотаріусом позивачу було видане свідоцтво про право на спадщину за законом від 02.08.2017 року, реєстр. № 416. На виконання відповідної ухвали суду 21.02.2023р. від приватного нотаріуса Кам`янецького В.В. на адресу суду надійшла копія витребуваної судом спадкової справи №21/2016 щодо померлого [INFO] [PERSON] 27.02.2023р. від відповідача, в особі директора [PERSON] , на адресу суду надійшли письмові пояснення, в яких викладено зауваження щодо повноти та об`єктивності висновку експерта за результатами судової оціночно-будівельної експертизи №15/22-23, 19-20/23-23 від 12.01.2023р. та викладено клопотання про призначення у справі повторної оцінено-будівельної експертизи. 16.03.2023р. за результатами розгляду клопотання директора ТОВ «Черкасиградобуд» про призначення у справі повторної оціночно-будівельної експертизи судом постановлено ухвалу про відмову у задоволенні такого клопотання. 16.03.2023р. судом закрито підготовче провадження у справі, а справу призначено до судового розгляду. 23.05.2023р. за клопотанням сторони позивача судом постановлено ухвалу про зупинення провадження у справі до розгляду Господарським судом Черкаської області судової справи №925/608/23 за позовом [PERSON] до Департаменту управління справами та юридичного забезпечення Черкаської міської ради, [PERSON] про скасування державної реєстрації припинення юридичної особи ТОВ «Черкасиградобуд». 11.04.2024р. судом поновлено провадження у справі, оскільки Господарський суд Черкаської області 11.10.2023р. ухвалив рішення у судовій справі №925/608/23 і таке рішення набрало законної сили 18.03.2024р. у зв`язку із залишенням його без змін за результатами перегляду в апеляційному порядку постановою Північного апеляційного господарського суду від 18.03.2024р. За заявою представника позивача судом постановлено ухвалу від 25.04.2024р. про вжиття заходів забезпечення позову, а саме: - заборонено директору ТОВ «Черкасиградобуд» - [PERSON] - вчиняти дії спрямовані на відчуження, шляхом продажу, дарування, передачі у володіння, нерухомого майна: адміністративної будівлі з підвалом А-4, загальною площею 1319,9 кв.м., гаражу Б, загальною площею 55,4 кв.м., що знаходяться за адресою: [ADDRESS] , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 2356634471101, номер відомостей про речове право: 41908934; - заборонено суб`єктам владних повноважень, державним реєстраторам, нотаріусам, іншим органам, які здійснюють реєстрацію речових прав на нерухоме майно, здійснювати реєстраційні дії що стосуються відчуження нерухомого майна: адміністративної будівлі з підвалом А-4, загальною площею 1319,9 кв.м., гаражу Б, загальною площею 55,4 кв.м., що знаходяться за адресою: [ADDRESS] , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 2356634471101, номер відомостей про речове право: 41908934; - заборонено державним реєстраторам, визначеним Законом України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» здійснювати реєстраційні дії щодо припинення юридичної особи ТОВ «Черкасиградобуд» (ідентифікаційний номер 35579623) в результаті його ліквідації, вчиненої без дотримання вимог встановлених Кодексом України з процедур банкрутства. 30.04.2024р. від представника відповідача адвокат Іоненко В.П., який діє на підставі довіреності від 01.03.2023р., на адресу суду надійшло клопотання про застосування строків позовної давності. В такому клопотанні зазначається, що [PERSON] помер [INFO] і фактично з 14.01.2011р. у ТОВ «Черкасиградобуд» виникло право виключити його з товариства, а відтак саме від цієї дати слід обчислювати трирічний строк позовної давності до вимог спадкоємців померлого [PERSON] . Проте позивач отримав свідоцтво про право на спадщину лише 02.08.2017р., але відповідно до закону спадщина належить йому з моменту її відкриття, тобто з 14.07.2009р. За таких обставин сторона відповідача вважає, що позивач без поважних причин пропустив строки позовної давності, а тому у задоволенні позову слід відмовити. В судовому засіданні представник позивача адвокат Стратілатов К.Г. - підтримав позовні вимоги та наполягав на їх задоволенні з підстав, викладених у позові. Додатково пояснив, що балансова вартість облікованого майна ТОВ «Черкасиградобуд» істотно відрізнялась від ринкової, але законом визначено, що розмір вартості частки має обчислюватись саме з ринкової вартості належного товариству майна, а не з балансової чи номінальної. Зауважив, що строки позовної давності позивачем не пропущені, оскільки такі строки слід обраховувати з моменту прийняття відповідачем рішення про виключення померлого з числа учасників товариства, що мало місце у 2019 році. Представник відповідача адвокат Іоненко В.П. в судовому засіданні заперечив проти позову та просив відмовити у його задоволенні. Суду пояснив, що відповідач не заперечує проти можливості вирішення спору між сторонами з врахуванням ринкової вартості майна відповідача, проте наявні в матеріалах судової справи висновки експертів не дозволяють цього зробити, оскільки всі висновки містять різні відомості про таку вартість. Зауважив, що товариство не знало про належного спадкоємця померлого [PERSON] , а коли довідалось про нього, то запропонувало виплатити йому в безспірному порядку розмір вартості його частки в сумі 97\~572,12 грн., але той відмовився отримати виплату. Зазначив, що саме з вини позивача безпідставно відбулось затягування вирішення питання з виключення померлого [PERSON] зі складу учасників товариства та розрахунку з позивачем, оскільки останній безпідставно не отримував своєчасно документів про прийняття спадщини та не звертався до товариства в межах передбачених законом строків. Також звернув увагу, що позивач сам свідомо ухилився від отримання безспірної суми коштів за вартість успадкованої ним частки, оскільки не надав відповідачу банківських реквізитів для перерахування коштів та не надавав своїх розрахунків. Акцентував увагу на необхідності застосування в даному випадку наслідків пропуску позивачем строків позовної давності. Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши письмові матеріали справи та оцінивши надані суду докази, судом встановлені наступні обставини справи та відповідні їм правовідносини. [INFO] помер [PERSON] , який був засновником ТОВ «Черкасиградобуд», із розміром внеску 53\~551,77 грн., що відповідає частці 14,29% у статутному капіталі товариства. Позивач є сином померлого [PERSON] і є єдиним спадкоємцем після смерті останнього, який у встановленому законом порядку прийняв спадщину. 02.08.2017р. приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Кам`янецьким В.В. на ім`я позивача видано свідоцтво про право на спадщину за законом, яким засвідчено перехід права власності від спадкодавця [PERSON] до його сина [PERSON] щодо майнового права на частку в статутному капіталі ТОВ «Черкасиградобуд», код ЄДРПОУ 35579623, яка складає 53\~551,77 грн. у статутному капіталі товариства, що становить 14,29% розміру статутного капіталу. У березні 2018 року позивач звернувся до відповідача з заявою про розгляд питання про включення його до складу учасників ТОВ «Черкасиградобуд» або виплати йому вартості успадкованої ним частки майна у товаристві. В період часу з березня 2018 року по квітень 2019 року позивач та його представник неодноразово звертались до відповідача з вимогою надати копії відповідних документів для встановлення обсягу майна та реального фінансового стану товариства на момент смерті [PERSON] , а також належного розгляду питання щодо порядку реалізації позивачем права власності на успадковану ним після смерті частку у майні товариства (зміна складу учасників товариства у зв`язку зі смертю [PERSON] ; виплата дивідендів позивачу за період з моменту смерті [PERSON] ; включення позивача до складу учасників товариства; виділ позивачу в натурі майна або виплата йому частини ринкової вартості такого майна пропорційно розміру успадкованої ним частки у майні товариства тощо). Відповідач відмовився приймати позивача до складу учасників товариства і не заперечував виплатити позивачу вартість успадкованої ним частки майна товариства у розмірі пропорційному до розміру статутного капіталу та основних засобів товариства за їх балансовою вартістю, про що неодноразово повідомляв позивача. Зазначені обставини справи суд вважає доведеними, оскільки вони визнаються сторонами та частково підтверджуються дослідженими судами письмовими заявами позивача та його представника адвокат Савченко М.А. на адресу відповідача від 26.09.2018р., 04.10.2018р., 15.01.2019р. /т. 1 а.с. 10-12, 25-27, 15-24/, листами відповідача від 05.10.2018р., 25.04.2019р. у відповідь на звернення позивача /т. 1 а.с. 13-14, 68/, матеріалами спадкової справи №21/2016 щодо померлого [PERSON] /т. 3 а.с. 152-241/. Листом відповідача від 05.10.2018р. було повідомлено позивача про те, що загальними зборами учасників товариства (протокол №4 від 11.09.2018р.) ухвалене рішення про виплату йому вартості успадкованої ним частки товариства в розмірі 53\~551,77 грн., що еквівалентно розміру частки його батька у статутному фонді товариства. /т. 1 а.с. 13-14/ 27.03.2019р. відбулися позачергові загальні збори учасників ТОВ «Черкасиградобуд» (протокол №1-19), на яких було ухвалено рішення про виключення зі складу учасників товариства померлого [PERSON] , а також про відмову [PERSON] у входженні до складу учасників товариства та виплату йому успадкованої частки померлого учасника товариства [PERSON] у розмірі 53\~551,77 грн., що відповідає 14,29% статутного капіталу та майні товариства. /т. 1 а.с. 45-50, т. 4 а.с. 132-134/. 25.04.2019р. відповідачем було направлено листа позивачу з роз`ясненням розрахунку розміру вартості частки в статутному капіталі товариства, яка підлягає виплаті позивачу, як спадкоємцю [PERSON] . Відповідний розрахунок здійснений пропорційно розміру статутного капіталу товариства (374\~800 грн.) та вартості основних засобів (308\~000 грн.) на дату смерті [PERSON] , внаслідок чого до виплати підлягає 53\~558,92 грн. (14,29% від розміру статутного капіталу) та 44\~013,20 грн. (14,29% від вартості основних засобів (майна)) /т. 1 а.с. 68/ Відповідний розрахунок обґрунтований тим, що згідно фінансового звіту ТОВ «Черкасиградобуд» за 2009 рік розмір статутного капіталу на кінець звітного періоду (01.01.2010р.) складав 374\~800 грн., а залишкова вартість основних засобів 308\~000 грн. /т. 1 а.с. 67/ Відповідно до копії свідоцтва про право власності на нерухоме майно серії [NUMBER] від 05.03.2008р. ТОВ «Черкасиградобуд» на праві приватної власності належало нежитлове приміщення (далі Об`єкт нерухомості), що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , яке являє собою: напівпідвальні приміщення з №1-1 по №1-13, з №1-15 по №1-24, №І, ІІ, ІІІ, ІV, V; приміщення 1-го поверху з №1-11 по №1-26, №І, ІІ, ІІІ; приміщення 2-го поверху з №2-1 по №2-26, №І, ІІ; приміщення 3-го поверху №І, ІІ; приміщення 4-го поверху №І, ІІ, 4А; гаражі №2, 3, 4, Б. /т. 1 а.с. 132/. Ті обставини, що на момент смерті [PERSON] , відповідний об`єкт нерухомості перебував у власності ТОВ «Черкасиградобуд» та обліковувався на балансі товариства за балансовою вартістю 205\~565 грн. сторони визнають, а тому на підставі ч. 1 ст. 82 ЦПК суд вважає їх доведеними. Відповідно до технічного паспорту КП «Черкаське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації» від 31.08.2022р. на групу нежитлових приміщень по [ADDRESS] , станом на 19.06.2007р. відповідний об`єкт являв собою чотириповерхову адміністративну будівлю, до складу якої входить адмінбудівля літ. А-4 загальною площею 3454,7 кв.м. та гараж літ. Б /т. 3 а.с. 68-77/. Суд бере до уваги, що під час судового провадження сторонами надавались суду копії декількох варіантів технічного паспорту щодо Об`єкту нерухомості, які були виготовлені в різний час і відображали стан об`єкту також на різний час. Беручи до уваги, що Об`єкт нерухомості зазнавав неодноразових змін та реконструкцій, то судом було уточнено склад такого об`єкту, який він мав станом на 14.07.2009р. (момент смерті [PERSON] ), у зв`язку з чим за згодою сторін судом було встановлено, що до складу Об`єкта нерухомості, який був об`єктом приватної власності ТОВ «Черкасиградобуд» станом на 14.07.2009р. входили наступні приміщення відповідно до даних інвентаризації, проведеної станом на 13.08.2012: - приміщення напівпідвалу: 1-1 (101,8 кв.м.), 2 (9,3 кв.м.), 3 (40,3 кв.м.), 4 (17,7 кв.м.), 7 (40,3 кв.м.), 8 (20,1 кв.м.), 9 (19,0 кв.м.), 10 (18,5 кв.м.), 11 (10,9 кв.м.), 12 (3,6 кв.м.), 13 (40,5 кв.м.), 15 (18,9 кв.м.), 16 (23,1 кв.м.), 17 (8,3 кв.м.), 19 (43,2 кв.м.), 20 (16,7 кв.м.), 21 (40,2 кв.м.), 22 (39,2 кв.м.), 23 (38,7 кв.м.), 24 (63,8 кв.м.), ІІІ (8,0 кв.м.), IV (6,5 кв.м.), V (2,0 кв.м.); - приміщення першого поверху: 1-1 (108,7 кв.м.), 2 (19,5 кв.м.), 3 (21,6 кв.м.), 4 (18,1 кв.м.), 6 (21,1 кв.м.), 7 (20,1 кв.м.), 8 (21,0 кв.м.), 9 (41,4 кв.м.), 10 (9,7 кв.м.), 10-1 (6,6 кв.м.), 11 (22,2 кв.м.), 11-1 (14,8 кв.м.), 12 (16,7 кв.м.), 12-1 (2,7 кв.м.), 13 (26,4 кв.м.), 14 (21,1 кв.м.), 15 (21,0 кв.м.), 16 (16,6 кв.м.), 17 (22,9 кв.м.), 18 (17,0 кв.м.), 19 (19,9 кв.м.), 20 (8,7 кв.м.), 21 (10,7 кв.м.), 22 (22,7 кв.м.), 23 (20,0 кв.м.), 24 (21,1 кв.м.), 25 (19,7 квм.), 26 (19,2 кв.м.), І (19,5 кв.м.), ІІ (38,6 кв.м.), ІІІ (16,4 кв.м.), IV (3,3 кв.м.); - приміщення другого поверху: 2-1 (51,6 кв.м.), 2 (13,5 кв.м.), 3 (17,7 кв.м.), 3-1 (28,8 кв.м.), 4 (18,0 кв.м.), 5 (19,2 кв.м.), 6 (22,5 кв.м.), 7 (11,1 кв.м.), 7-1 (6,1 кв.м.), 8 (22,1 кв.м.), 9 (20,2 кв.м.), 10 (20,1 кв.м.), 11 (19,0 кв.м.), 11-1 (20,9 кв.м.), 12 (9,7 кв.м.), 12-1 (7,1 кв.м.), 13 (25,8 кв.м.), 14 (34,2 кв.м.), 15 (9,8 кв.м.), 16 (21,1 кв.м.), 17 (21,1 кв.м.), 18 (17,0 кв.м.), 19 (19,0 кв.м.), 19-1 (18,5 кв.м.), 20 (20,1 кв.м.), 21 (20,2 кв.м.), 22 (20,5 кв.м.), 23 (21,8 кв.м.), 24 (18,2 кв.м.), 24-1 (21,9 кв.м.), 25 (19,8 кв.м.), 26 (40,0 кв.м.), І (19,3 кв.м.), ІІ (16,4 кв.м.); - приміщення третього поверху: І (19,4 кв.м.), ІІ (16,4 кв.м.); - приміщення четвертого поверху: І (19,8 кв.м.), ІІ (16,4 кв.м.); - приміщення гаража: 2 (17,9 кв.м.), 3 (18,3 кв.м.), 4 (19,2 кв.м.). Таким чином судом встановлено, що на момент смерті [PERSON] до складу майна ТОВ «Черкасиградобуд», що належало товариству на праві приватної власності, входив Об`єкт нерухомості, який являє собою адмінбудівлю літ. «А-4» загальною площею 2077,9 кв.м. та гараж літ. «Б» загальною площею 55,4 кв.м. відповідно до технічного паспорту КП «Черкаське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації» від 31.08.2022р. /т. 3 а.с. 68-77/. Згідно висновку експерта за результатами проведення судової оціночно-будівельної експертизи від 12.01.2023р. №15/22-23, 19-20/23-23, складеного на виконання ухвали суду від 21.04.2021р. судовим експертом Черкаського відділення КНДІСЕ Калашніковим О.М., ринкова вартість об`єкта нерухомого майна, а саме групи нежитлових приміщень нежитлової адміністративної будівлі літ. «А-4» та частини гаража літ. «Б-1» площею 55,4 кв.м., що розташовані за адресою: [ADDRESS] , та належать ТОВ «Черкасиградобуд», станом на 01.08.2009р. становить 12\~942\~910 грн. /т. 3 а.с. 114-125/. Суд відхиляє інші надані учасниками справи докази на підтвердження вартості Об`єкта нерухомості (звіт про оцінку вартості нерухомого майна від 05.10.2020р., складений за замовленням позивача оцінювачем ФОП [PERSON] ; висновок експерта за результатами проведення оціночно-будівельної експертизи №02/21/Буд від 22.02.2021р., складений за замовленням представника відповідача судовим експертом Гнатюком В.Г.; висновок експерта за результатами проведення судової оціночно-будівельної експертизи від 19.04.2021р. №435/485/21-23, складений за замовленням позивача судовим експертом Черкаського відділення КНДІСЕ Науменко О.В.), оскільки відповідні дослідження базувались на різних вихідних даних (не співпадає площа об`єкта дослідження; використання документів, які не подавались учасниками справи в якості доказів під час судового провадження тощо) та з використанням різних методів оцінки. Оскільки сторони не змогли у добровільному порядку вирішити наявні між ними суперечки щодо розміру виплати позивачу в якості відшкодування вартості успадкованої ним частки у майні ТОВ «Черкасиградобуд», то позивач звернувся до суду з даним позовом. На теперішній час у складі учасників ТОВ «Черкасиградобуд» відбулись зміни і 14.10.2022р. одноосібний учасник ТОВ «Черкасиградобуд» - ТОВ «Градобудкомплект» на позачергових загальних зборах прийняв рішення №1-22 про початок процедури припинення ТОВ «Черкасиградобуд» шляхом його ліквідації. 26.10.2022р. на підставі рішення одноосібного учасника - ТОВ «Градобудкомплект» на позачергових загальних зборах учасників ТОВ «Черкасиградобуд» прийнято рішення №1-22 про припинення його існування шляхом ліквідації. Визначено основні робочі питання процесу припинення товариства, зокрема, необхідність підготувати та затвердити ліквідаційний баланс на дату закінчення пред`явлення вимог кредиторів (два місяці). Ліквідатором призначено директора ТОВ «Черкасиградобуд» [PERSON] 03.04.2023р. в ЄДР було зареєстровано припинення ТОВ «Черкасиградобуд» (номер запису: 1000261110020008533). В той же час [PERSON] звернувся до Господарського суду Черкаської області з позовом Департаменту управління справами та юридичного забезпечення Черкаської міської ради, [PERSON] про скасування державної реєстрації припинення юридичної особи ТОВ «Черкасиградобуд». Господарський суд Черкаської області рішенням від 11.10.2023р., залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 18.03.2024р., такий позов задовольнив та вирішив відмінити державну реєстрацію припинення юридичної особи ТОВ «Черкасиградобуд» (ідентифікаційний код 35579623) в результаті ліквідації. Зазначені обставини підтверджуються відповідними судовим рішеннями у судовій справі №925/608/23 /т. 4 а.с. 42-59/ і на підставі ч. 4 ст. 82 ЦПК України не підлягають доказуванню. Таким чином, на момент розгляду справи діяльність юридичної особи ТОВ «Черкасиградобуд» не припинено, а отже такий суб`єкт не обмежений у процесуальній дієздатності. Тож між сторонами існує спір щодо порядку реалізації спадкоємцем учасника господарського товариства його майнових прав відносно успадкованої частки у майні господарського товариства, який регулюється нормами Цивільного кодексу України (далі ЦК), Господарського кодексу України (далі - ГК), Закону України від 19.09.1991р. №1576-ХІІ «Про господарські товариства» (далі Закон №1576) та положеннями Статуту ТОВ «Черкасиградобуд». При цьому при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (ч. 4 ст. 263 ЦПК України). Також суд зауважує, що враховуючи багаторазові зміни нормативно-правових актів, які регулюють спірні правовідносини, то для вирішення спору суд використовує редакцію відповідних нормативно-правових актів, яка діяла станом на момент виникнення у позивача права на спадщину, тобто станом на 14.07.2009р. Надаючи оцінку доводам сторін в контексті обставин спірних правовідносин суд виходить з наступного. Статтями 1216, 1217 ЦК передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст. 1218 ЦК до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. За змістом статей 130, 147 і 166 ЦК та статей 55 і 69 Закону №1576 передбачено, що у разі смерті (ліквідації) учасника товариства з обмеженою відповідальністю (далі - ТОВ) спадкоємцем (правонаступником) спадкується не право на участь у цьому товаристві, а право на частку в статутному (складеному) капіталі. До таких висновків дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 11.09.2019р. у справу № 392/1213/17. Частиною п`ятою статті 147 ЦК передбачено перехід до спадкоємця фізичної особи - учасника товариства з обмеженою відповідальністю (далі ТОВ), частки учасника (спадкодавця) у статутному капіталі, якщо статутом товариства не передбачено, що такий перехід допускається лише за згодою інших учасників товариства. Розрахунки зі спадкоємцями учасника, які не вступили до товариства, здійснюються відповідно до положень статті 148 ЦК. Відповідно до ч. 2 ст. 148 ЦК спадкоємець, як і учасник, який вийшов із товариства, набуває право одержати вартість частини майна, пропорційно частці у статутному капіталі. За домовленістю між спадкоємцем та товариством виплата вартості частини майна товариства може бути замінена переданням майна в натурі. Порядок і спосіб визначення вартості частини майна, що пропорційна частці у статутному фонді, а також порядок і строки її виплати встановлюються статутом і законом. Статтею 54 Закону №1576 встановлено, що при виході учасника з ТОВ йому виплачується вартість частини майна товариства, пропорційна його частці у статутному капіталі. Виплата провадиться після затвердження звіту за рік, в якому він вийшов з товариства, і в строк до 12 місяців з дня виходу. Згідно зі ст. 55 Закону №1576 при реорганізації юридичної особи, учасника товариства, або у зв`язку із смертю громадянина, учасника товариства, правонаступники (спадкоємці) мають переважне право вступу до цього товариства. При відмові правонаступника (спадкоємця) від вступу до ТОВ або відмові товариства у прийнятті до нього правонаступника (спадкоємця) йому видається у грошовій або натуральній формі частка у майні, яка належала реорганізованій або ліквідованій юридичній особі (спадкодавцю), вартість якої визначається на день реорганізації або ліквідації (смерті) учасника. У цих випадках розмір статутного капіталу товариства підлягає зменшенню. Таким чином, після набуття частки в статутному капіталі у спадкоємців (правонаступників) виникає переважне право вступу до цього товариства, передбачене статтею 55 Закону №1576, проте у цьому разі не йдеться про автоматичне набуття такими спадкоємцями права участі в товаристві. У пунктах 32-34 постанови Великої Палати Верховного Суду від 11.09.2019р. у справі №392/1213/17 викладено правовий висновок, що «Прийняття рішення про вступ спадкоємця (правонаступника) до складу учасників ТОВ належить до компетенції загальних зборів учасників товариства. Отже, лише після прийняття вищим органом ТОВ позитивного рішення спадкоємець (правонаступник) частки у статутному капіталі може стати учасником відповідного товариства. У свою чергу, товариство може відмовитися від прийняття спадкоємця (правонаступника) до складу учасників. Чинне законодавство не обмежує ТОВ у такому праві. У разі відмови правонаступника (спадкоємця) від вступу до ТОВ або відмови товариства у прийнятті до нього правонаступника (спадкоємця) йому видається у грошовій або натуральній формі частка у майні, яка належала померлому учаснику, реорганізованій або ліквідованій юридичній особі (спадкодавцю), вартість якої визначається на день реорганізації або ліквідації (смерті) учасника. У цих випадках розмір статутного капіталу товариства підлягає зменшенню. Аналіз положень статей 82, 83 ГК України, статей 143-145 ЦК України, статей 51, 52, 58, 59 Закону № 1576-XII, статей 6, 9, 17 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» вбачається, що прийняття рішення про зміну складу учасників товариства з обмеженою відповідальністю належить до виключної компетенції його вищого органу, а зміни до статуту, пов`язані зі зміною складу учасників такого товариства, підлягають державній реєстрації із внесенням відповідних відомостей до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.» За обставинами спірних правовідносин з врахуванням наданих учасниками справи доказів судом встановлено, що рішення про відмову позивачу у входженні до складу учасників ТОВ «Черкасиградобуд» та виплату позивачу грошових коштів в якості компенсації вартості розміру успадкованої ним частки у товаристві було прийнято на загальних зборах учасників товариства 11.09.2018р. При цьому, учасники товариства прийняли рішення про виплату грошових коштів в розмірі 53\~551,77 грн. як частки, внесеної в статутний фонд товариства засновником [PERSON] /т. 1 а.с. 14/. В той же час, рішення про виключення померлого [PERSON] зі складу учасників ТОВ «Черкасиградобуд» було прийняте 27.03.2019р. на позачергових загальних зборах учасників товариства (протокол №1-19) /т. 1 а.с. 45-50/. За змістом протоколу позачергових загальних зборів учасників ТОВ «Черкасиградобуд» від 27.03.2019р. №1-19 вбачається, що до часу проведення таких загальних зборів померлого [PERSON] не було виключено зі складу учасників товариства та не реєструвалося зменшення статутного капіталу. За таких обставин суд доходить висновку, що право позивача на отримання саме у грошовій формі частки у майні ТОВ «Черкасиградобуд» виникло з моменту прийняття загальними зборами ТОВ «Черкасиградобуд» рішення про виключення зі складу учасників товариства померлого батька позивача, тобто з 27.03.2019р., проте вартість такої частки має визначатися на день смерті останнього. В контексті такого висновку суду доводи сторони позивача про пропуск позивачем строків позовної давності є необґрунтованими, оскільки з даним позовом позивач звернувся до суду 31.10.2019р., тобто в межах строку позовної давності. При визначенні порядку і способу обчислення вартості частини майна товариства, яку має право отримати учасник при виході (виключенні) з ТОВ, а також порядку і строків їх виплати слід застосовувати відповідні положення установчих документів товариства. Відповідно до п. 16 ст. 12 статуту ТОВ «Черкасиградобуд» (в редакції, яка діяла на день смерті учасника Товариства 14.07.2009р.) при відмові спадкоємця від вступу до товариства або відмови товариства від прийняття спадкоємця, йому видається у грошовій або натуральній формі частка в майні, яка належала учаснику, що вибув з товариства. Вартість цієї частки визначається на день, коли учасник вибув з товариства. Також положеннями статуту ТОВ «Черкасиградобуд» визначалось, що вартість частини майна, яка підлягає виплаті учаснику при прийнятті зборами учасників рішення про його вихід (виключення) визначається відповідно до умов, визначних діючим законодавством (п. 13 ст. 12 Статуту). При виході учасника з товариства йому виплачується вартість частини майна товариства, пропорційна його частці у статутному фонді. Виплата здійснюється після затвердження звіту за рік, в якому він вийшов із товариства, і в строк до 12 місяців із дня виходу (п. 11 ст. 12 Статуту). У постанові Великої Палати Верховного Суду від 24.04.2018р. у справі №925/1165/14 зазначено, що за змістом частини першої статті 66 та статті 139 ГК України майно підприємства становлять речі та інші цінності (включаючи нематеріальні активи), які мають вартісне визначення, виробляються чи використовуються у діяльності суб`єктів господарювання та відображаються в їх балансі або враховуються в інших передбачених законом формах обліку майна підприємства. Отже, вартість частини майна товариства, що підлягає виплаті, повинна відповідати вартості активів товариства за вирахуванням вартості його зобов`язань (тобто вартості чистих активів), пропорційній до частки учасника в статутному капіталі товариства. За наявності спору між учасником товариства та самою юридичною особою щодо визначення вартості майна останньої, учасник товариства має право вимагати проведення з ним розрахунків на підставі дійсної (ринкової) вартості майна товариства, а не на підставі вартості, за якою майно обліковується у товаристві. Взяття майна на облік за певною вартістю є односторонньою вольовою дією товариства, яка не може бути беззаперечним доказом дійсної вартості майна. Сторони можуть доводити дійсну вартість майна будь-якими належними доказами, у тому числі, висновками експертів. Таким чином, враховуючи вищенаведені позиції Верховного Суду, визначення вартості частини майна товариства, належної до сплати учаснику, який виходить із цього товариства, за вибором учасника товариства може проводитись як на підставі даних дійсної (ринкової) вартості майна товариства, так і з вартості чистих активів товариства на підставі балансу. Окрім того, суд звертає увагу, що у п. 64 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Совтрансавто-Холдинг» проти України» від 02.10.2003 року, в якому вирішувалося питання про справедливу сатисфакцію вартості майна підприємства, зазначено, що суд враховує аргумент заявника, за яким балансова вартість активів є далекою від того, щоб відповідати реальній вартості активів або, інакше кажучи, ринковій вартості. Таким чином, виплата учаснику при виході з ТОВ повинна бути здійснена саме виходячи зі справедливої ринкової вартості майна ТОВ на дату виходу, якщо учасник вважає, що балансова вартість такого майна нижче ринкової. Отже, враховуючи в сукупності встановлені обставини справи, вищенаведені правові позиції Верховного Суду та практику Європейського суду з прав людини, за наявності волевиявлення позивача про визначення вартості частки майна належної йому до виплати на підставі даних дійсної (ринкової) вартості майна (активів) товариства, у зв`язку із відмовою товариства у прийнятті до нього позивача, то розмір відповідної виплати має обчислюватись виходячи з даних ринкової вартості майна ТОВ «Черкасиградобуд» станом на 14.07.2009р. Вирішуючи питання про визначення дійсної (ринкової) вартості майна товариства, що є базою для розрахунку сум грошових коштів, що підлягають виплаті спадкоємцям померлого учасника суд виходить із наступного. За змістом положень ст.ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування (ч.ч. 3, 4 ст. 77 ЦПК України). Крім того, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч. 2 ст. 78 ЦПК України). Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ст. 80 ЦПК України). Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 102 ЦПК України, висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Висновок експерта може бути наданий на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи. Відповідно до ч.ч. 6, 7 ст.102 ЦПК України у висновку експерта повинно бути зазначено: коли, де, ким (прізвище, ім`я, по батькові, освіта, спеціальність, а також, за наявності, свідоцтво про присвоєння кваліфікації судового експерта, стаж експертної роботи, науковий ступінь, вчене звання, посада експерта), на якій підставі була проведена експертиза, хто був присутній при проведенні експертизи, питання, що були поставлені експертові, які матеріали експерт використав. Інші вимоги до висновку експерта можуть бути встановлені законодавством. У висновку експерта має бути зазначено, що він попереджений (обізнаний) про відповідальність за завідомо неправдивий висновок, а у випадку призначення експертизи судом, також про відповідальність за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків. Тобто, висновок експертизи є одним із доказів на підставі якого суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи і який оцінюється судом разом із іншими доказами за загальними правилами, однак висновок експертизи є докладним описом досліджень проведених експертом (фахівцем) в певній сфері знань з питань, які не можуть бути досліджені в межах судового засідання складом суду. За змістом статті 102 ЦПК України, учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. Порядок проведення експертизи та складення висновків експерта за результатами проведеної експертизи визначається відповідно до чинного законодавства України про проведення судових експертиз. У висновку експерта зазначається, що висновок підготовлено для подання до суду та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. На підтвердження розміру ринкової вартості Об`єкту нерухомості учасниками справи було надано суду відповідні висновки, складені за їх замовленням. Відповідно до звіту про оцінку вартості нерухомого майна від 05.10.2020р., складеного за замовленням позивача оцінювачем ФОП [PERSON] , станом на 01.08.2009р. ринкова вартість групи нежитлових приміщень будівлі, літера А-4 та частина гаража, літера Б-1, площею 55,4 кв.м., що розташовані за адресою: [ADDRESS] , складає 12\~270\~200 грн. без урахування ПДВ /т. 1 а.с. 150-186/. В той же час, беручи до уваги, що відповідний звіт не є експертним висновком в розумінні положень ст. 102 ЦПК України, то суд відхиляє цей доказ. Згідно висновку експерта за результатами проведення оціночно-будівельної експертизи №02/21/Буд від 22.02.2021р., складеного за замовленням представника відповідача судовим експертом Гнатюком В.Г., ринкова вартість групи нежитлових приміщень адміністративної будівлі літ. «А-4» площею 2078,3 кв.м. та частини гаража площею 55,4 кв.м. за адресою: [ADDRESS] , станом на 01.08.2009р. становить 5\~629\~868 грн. без ПДВ /т. 2 а.с. 5-88/. Обґрунтовуючи відповідний висновок експерт здійснював аналіз результатів оцінки із застосуванням дохідного та порівняльного підходів та використовував відомості про ціну продажу частини нежитлових приміщень Об`єкту нерухомості (за договором купівлі-продажу від 03.11.2009р. [PERSON] купив у ТОВ «Черкасиградобуд» за ціною 75130 грн. нежитлові приміщення адмінбудівлі, а саме: напівпідвальні приміщення №1-19, №1-20, №V загальною площею 61,9 кв.м.). У такому висновку експерта не зазначено відомостей про технічний паспорт, на підставі якого проводилось експертне дослідження (станом на яку дату виготовлено технічний паспорт), а додатком до такого висновку є журнал внутрішніх обмірів та розрахунків площ приміщень відповідно до якого загальна площа адмінбудівлі літер. «А-4» складає 2016 кв.м. /т. 2 а.с. 59/. В той же час експертне дослідження об`єкту оцінки проводилось за такими вихідними даними: загальна площа адмінбудівлі літ. «А-4» - 2078,3 кв.м.; фізичний знос 35%, стан задовільний. Згідно висновку експерта за результатами проведення судової оціночно-будівельної експертизи від 19.04.2021р. №435/485/21-23, складеного за замовленням позивача судовим експертом Черкаського відділення КНДІСЕ Науменко О.В., ринкова вартість об`єкта нерухомого майна групи нежитлових приміщень, будівлі А-4 та частини гаража, літера Б-1, площею 55,4 кв.м., що розташовані за адресою: [ADDRESS] , станом на 01.08.2009р. становить 13\~153\~997 грн. без ПДВ /т. 2 а.с. 103-147/. При складанні такого висновку експерт використовував наступні вихідні дані: загальна площа адмінбудівлі літ. «А-4» - 2050,6 кв.м.; фізичний знос 32%, стан задовільний. Окремо у висновку зазначено, що при його складанні не були враховані коригування на поверхове розташування та функціональне застосування (напівпідвальних приміщень). Таким чином, надані суду експертні висновки, які складені на замовлення учасників, обґрунтовані різними вихідними даними і до того ж всупереч положень ч. 5 ст. 106 ЦПК України у таких висновках відсутнє посилання на те, що вони підготовлені для подання до суду. Згідно зі ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). З метою усунення розбіжностей та сумнівів щодо правильності вихідних даних судом було призначено у справі судові оціночно-будівельну експертизу про що постановлено відповідну ухвалу від 21.04.2021р. Згідно висновку експерта за результатами проведення судової оціночно-будівельної експертизи від 12.01.2023р. №15/22-23, 19-20/23-23, складеного на виконання ухвали суду від 21.04.2021р. судовим експертом Черкаського відділення КНДІСЕ Калашніковим О.М., ринкова вартість об`єкта нерухомого майна, а саме групи нежитлових приміщень нежитлової адміністративної будівлі літ. «А-4» та частини гаража літ. «Б-1» площею 55,4 кв.м., що розташовані за адресою: [ADDRESS] , та належать ТОВ «Черкасиградобуд», станом на 01.08.2009р. становить 12\~942\~910 грн. /т. 3 а.с. 114-125/. Відповідний експертний висновок здійснювався на підставі вихідних даних, які погоджувалися судом за участю сторін та визначалися ухвалою суду від 24.11.2022р. Доводи відповідача щодо сумнівів у правильності такого висновку суд відхиляє, оскільки вони є необґрунтованими. В цьому контексті суд зауважує, що призначення судом експертизи обумовлено поданням до суду сторонами висновків експертів, які істотно відрізняються між собою, оскільки відповідні дослідження проводились за різними вихідними даними. В той же час, експертний висновок №15/22-23, 19-20/23-23, складений на виконання ухвали суду від 21.04.2021р., обґрунтований дослідженням за вихідними даними, які визначались судом в судовому засіданні за участю сторін. При цьому під час проведення експертного дослідження експертом здійснювалось корегування відповідних значень ціни об`єктів порівняння на показник їх фізичного зносу за значенням (10% та 30%) з визначенням відкорегованої ціни та медіанним значенням вартості одного квадратного метра площі. За таких обставин, для визначення ринкової вартості Об`єкта нерухомості суд відхиляє надані учасниками справи докази та бере до уваги зміст висновку експерта за результатами проведення судової оціночно-будівельної експертизи від 12.01.2023р. №15/22-23, 19-20/23-23, складеного на виконання ухвали суду від 21.04.2021р., оскільки такий висновок експерта є належним і допустимим доказом в контексті положень ст. 77, 102 ЦПК України і судом не встановлено обставин, які б свідчили про необґрунтованість такого доказу. Таким чином, суд приходить до висновку, що дійсна ринкова вартість Об`єкту нерухомості, що належав ТОВ «Черкасиградобуд», станом на 01.08.2009р. складала 12\~942\~910 грн. З урахуванням зазначеного, частка у майні товариства в розмірі 14,29%, яка належала спадкодавцю ( [PERSON] ) станом на день його смерті та перейшла у спадок позивачу, як спадкоємцю, у грошовому виразі складає 1\~849\~541,84 грн. Визначаючи розмір частки ТОВ «Черкасиградобуд», яка підлягає видачі у грошовій формі позивачу, суд звертає увагу на наступне. Як вже зазначалося вартість частини майна товариства, що підлягає виплаті, повинна відповідати вартості активів товариства за вирахуванням вартості його зобов`язань (тобто вартості чистих активів), пропорційній до частки учасника в статутному капіталі товариства. В матеріалах справи наявний фінансовий звіт ТОВ «Черкасиградобуд» за 2009 рік, який був поданий товариством як суб`єктом малого підприємництва. Відповідно до такого звіту розмір статутного капіталу товариства на кінець звітного періоду (01.01.2010р.) складав 374\~800 грн., а залишкова вартість основних засобів 308\~000 грн. /т. 1 а.с. 67/. В той же час розмір власного капіталу товариства у Пасиві балансу (значення ряд. 380) визначено 329\~000 грн. (статутний капітал [374\~800 грн.] + нерозподілений прибуток [1\~500 грн.] неоплачений капітал [47\~300 грн.]). Також судом встановлено, що на момент смерті [PERSON] , належний ТОВ «Черкасиградобуд» Об`єкт нерухомості обліковувався на балансі товариства за балансовою вартістю 205\~565 грн., що повністю визнається сторонами. До того ж саме таке значення балансової вартості Об`єкту нерухомості використовувалось при проведенні судової економічної експертизи за замовленням відповідача судовим експертом Черкаського відділення КНДІСЕ Сивовою І.В., за наслідками якої складений висновок експерта №282/21-23 від 25.04.2021р. /т. 2 а.с. 89-94/. Згідно такого висновку експерта вартість частини майна ТОВ «Черкасиградобуд», з урахуванням ринкової вартості нерухомого майна, що належить до сплати спадкоємцям учасника товариства [PERSON] станом на 14.07.2009р. у зв`язку з його смертю, визначається у розмірі 835\~665 грн. Натомість, обґрунтовуючи такий висновок експерт в якості вихідних даних використовував відомості фінансової звітності за 2009 рік та показник ринкової вартості Об`єкту нерухомості в розмірі 5\~629\~868 грн. Отже, оскільки судом визнано обґрунтованою іншу ринкову вартість Об`єкта нерухомості, то висновок експерта №282/21-23 від 25.04.2021р. відхиляється судом, як неналежний доказ. Згідно п. 1 розділу «Фінансовий звіт суб`єкта малого підприємництва» Національного положення (стандарт) бухгалтерського обліку 25 «Спрощена фінансова звітність», затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 25.02.2000р. №39, зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 15.03.2000р. за №161/4382 (далі Положення БО 25), у балансі відображаються активи, зобов`язання та власний капітал. Підсумок активів балансу повинен дорівнювати сумі зобов`язань та власного капіталу. Власний капітал це різниця між активами і зобов`язаннями підприємства. Відповідно до п. 4 Положення (Стандарту) бухгалтерського обліку 19 «Об`єднання підприємств», затвердженого наказом Мінфіну від 07.07.1999р. №163, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 23.07.1999р. №499/3792, чистими активами підприємства є активи підприємства за вирахуванням його зобов`язань. Отже можна виснувати, що поняття вартість майна, що належить підприємству, відповідає поняттям чисті активи та власний капітал, а сума чистих активів відповідає рядку усього за розділом «Власний капітал» форми №1 «Баланс». Таким чином, розрахунок вартості частини майна, що підлягає виплаті учаснику, який виходить з товариства, здійснюється на основі даних розділу ІІ «Пасив» рядок «Власний капітал» Балансу, складеного на момент виходу такого учасника з товариства, з урахуванням внесеної частини внеску та норм установчих документів товариства. Об`єкт нерухомості обліковувався на балансі товариства за балансовою вартістю 205\~565 грн., тоді як дійсна ринкова вартість такого об`єкту складала 12\~942\~910 грн. Таким чином, розмір дооцінки необоротних активів ТОВ «Черкасиградобуд» на 01.01.2010р. складає 12\~737\~345 грн. (12\~942\~910 грн. 205\~565 грн). Отже, беручи до уваги, що у фінансовому звіті за 2009 рік ТОВ «Черкасиградобуд» розмір чистих активів (власний капітал) становить 329\~000 грн., то грошовий вираз вартості частки ТОВ «Черкасиградобуд», з урахуванням ринкової вартості нерухомого майна, що відповідає розміру частки у майні товариства на рівні 14,29%, складає 1\~867\~180,70 грн. [(12\~942\~910 грн. + 329\~000 грн.) * 14,29% / 100%]. Таким чином, вимоги позивача про стягнення з ТОВ «Черкасиградобуд» належної йому до передачі у грошовій формі частки у майні товариства, яка належала померлому [PERSON] , в розмірі 1\~849\~541,84 грн. є обґрунтованими та правомірними, оскільки такі вимоги відповідають та не перевищують розмір ринкової вартості успадкованої позивачем 14,29% частки у майні ТОВ «Черкасиградобуд», а тому позов підлягає до задоволення в повному обсязі. Що стосується інших доводів відповідача, то суд зауважує, що враховуючи зміст позовних вимог та обставини спірних правовідносин, які мають значення для правильного вирішення справи за даним позовом і встановлені судом поза розумним сумнівом, суд не вбачає доцільним надання оцінки всім іншим доводам відповідача, оскільки такі доводи не впливають на правильність висновків суду. В цьому контексті суд враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. При цьому суд враховує усталену практику Європейського суду з прав людини, який неодноразово відзначав, що рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторін (рішення у справі «Руїз Торія проти Іспанії»). Це право не вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, використаний стороною, більше того, воно дозволяє судам вищих інстанції просто підтримати мотиви, наведені судами нижчих інстанцій, без того, щоб повторювати їх. Європейський суд з прав людини вказав, що міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення (рішення у справі «Серявін та інші проти України»). Таким чином, з`ясувавши обставини спірних правовідносин, характер, суть та підстави заявлених позивачем вимог, норми права, якими вони регулюються, давши належну правову оцінку долученим доказам у їх сукупності, суд приходить до висновку про обґрунтованість та правомірність позовних вимог, внаслідок чого позов підлягає до задоволення в повному обсязі. Окремо суд звертає увагу, що відповідно до п.п. 164.2.9 п. 164.2 ст. 164 Податкового кодексу України до складу загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включається, зокрема, інвестиційний прибуток. До продажу інвестиційного активу прирівнюються операції повернення платнику податку коштів або майна (майнових прав), попередньо внесених ним до статутного капіталу емітента корпоративних прав, у разі виходу такого платника податку з числа засновників (учасників) такого емітента. При виплаті частки (або передачі майна) фізичній особі учаснику, при його виході із числа учасників, у такої фізичної особи може виникати інвестиційний прибуток, який підлягає оподаткуванню податком на доходи фізичних осіб та військовим збором. Сума такого прибутку визначається як різниця між вартістю виплаченої частки при виході з товариства та її номінальною вартістю, зазначеною у статутних документах товариства на момент формування статутного капіталу. При цьому, обов`язок задекларувати і сплатити податок з доходів фізичних осіб та військовий збір від отриманого інвестиційного прибутку покладено на фізичну особу. ТОВ «Черкасиградобуд» зобов`язане лише відобразити суму інвестиційного прибутку фізичної особи в податковому розрахунку. Таким чином, суд зауважує, що податки, збори та інші обов`язкові платежі, які повинні бути сплачені позивачем у зв`язку із отриманням у грошовій формі частки у майні ТОВ «Черкасиградобуд» в сумі 1\~849\~541,84 грн., входять у розмір визначеної судом суми вартості частки, яка присуджується до стягнення з відповідача, і сплачуються позивачем самостійно до відповідного бюджету у порядку, строки та спосіб, визначені чинним законодавством України. Щодо розподілу судових витрат, то враховуючи здійснені представниками сторін заяви щодо необхідності подання додаткових доказів на підтвердження розміру понесених судових витрат, суд доходить висновку, що питання про розподіл судових витрат на підставі ч. 8 ст. 141 ЦПК України доцільно вирішити в окремому судовому засіданні в порядку, передбаченому законом. Згідно ч. 7 ст. 158 ЦПК України у разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи. Оскільки позов підлягає до задоволення, а учасники справи не заявляли відповідних клопотань про їх скасування, то застосовані судом заходи забезпечення позову продовжують діяти. На підставі викладеного,

Outcome: approved