Jurisdiction: civil
Date: 2024-08-11 00:00:00

[PERSON] в особі свого представника - адвокта Мамая А.С. звернулась до суду з позовом до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз», у якому просила: визнати недійсним рішення комісії з розгляду актів про порушення Зміївського відділення Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз», оформлене протоколом № КН 006477 від 21.04.2023 року, прийняте за наслідками перевірки приладу обліку природного газу в домоволодінні споживача [PERSON] за адресою [ADDRESS] , яким задоволено акт про порушення № КН 006477 від 06.10.2022 року; визнати безпідставно донарахованим Акціонерним товариством «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» борг за не облікований (донарахований) об`єм природного газу (1474,97 м3) за період з 06.04.2022 року по 05.10.2022 року у розмірі 104131,69 грн.; списати з особового рахунку № [NUMBER] споживача донараховану заборгованість за період з 06.04.2022 року по 05.10.2022 року у розмірі 104131,69 грн.; стягнути судові витрати. Свої вимоги позивачка мотивує тим, що представниками АТ «Харківгаз» 06.10.2022 було проведено контрольний огляд лічильника газу. Під час проведення контрольного огляду даного лічильника представниками відповідача було виявлено наявність ознак несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ, лічильник було демонтовано та відправлено для проведення експертизи. За результатами експертизи комісія виявила відсутність захисного пломбування в місцях, визначених виробником лічильника, наявність ознак пошкодження відлікового пристрою лічильника. Водночас цілісність облікового механізму була не пошкоджена, відсутні будь-які інші механічні пошкодження та не встановлено факт викривлення даних обліку природного газу. Однак незважаючи на це було прийнято рішення про донарахування позивачці об`єму природного газу (1474,97 м3) за період з 06.04.2022 року по 05.10.2022 року у розмірі 104131,69 грн. Позивачка вважає незаконним рішення комісії з розгляду актів про порушення Зміївського відділення АТ "Харківгаз", прийняте за наслідками перевірки приладу обліку природного газу в її домоволодінні, а також безпідставним донарахування вартості необлікованого спожитого природного газу, у зв`язку з чим змушена звернутися до суду. Ухвалою судді від 18 вересня 2023 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання на 15 листопада 2023 року, яке за клопотанням представника відповідача було відкладене на 17 січня 2024 року.. 04 грудня 2023 року до суду надійшов відзив на позов, у якому представник відповідача зазначив, що 02.12.2005 року в домоволодіння позивачки встановлено вузол обліку природного газу. Між ПАТ "Харківгаз" та [PERSON] було укладено договір про надання населенню послуг з газопостачання та відкрито о/р № [NUMBER] . За даними служби обліку природного газу Товариства споживач підписала заяву-приєднання від 26.12.2016, періодично сплачує рахунки Оператора ГРМ за спожитий газ, що свідчить про фактичне приєднання споживача до умов договору розподілу природного газу. 06 жовтня 2022 року працівниками Зміївського відділення АТ "Харківгаз" було проведено обстеження газоспоживчих приладів в домоволодінні [PERSON] . При обстеженні лічильника газу МКМ типу розміру G-6, зав. № 9051339 виникла підозра щодо несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ/лічильника газу - втручання в роботу або конструкцію чи складові лічильника газу, про що було складено Акт про порушення № КН 006477 від 06.10.2022 року. Акт про порушення було підписано споживачем із застереженням, що пломбування пошкоджене вибуховою хвилею. Також, факт правопорушення зафіксовано в акті про виявлені порушення № 006467 від 06.10.2022, в якому працівники АТ «Харківгаз» висловили сумнів у правильності роботи встановленого за адресою: [ADDRESS] лічильника газу МКМ типу розміру С-6, зав. № 9051339 з причини виявлення: «зрив або пошкодження пломб газопостачальної (газотранспортної) організації на лічильнику газу або на патрубках лічильника», який сторонами був підписаний без зауважень та заперечень. 06 жовтня 2022 року лічильник газу споживача МКМ типу розміру G-6, зав. № 9051339, з показами: 10687,94 м3 був демонтований для проведення експертизи до Метрологічного Центру АТ «Харківгаз», м. Харків, вул. Безлюдівська, 1-а. Для захисту лічильника від зовнішнього втручання захисний пакет було опломбований пломбою АТ «Харківгаз» №10018966. Акт про демонтаж лічильника газу для проведення експертизи (Протокол) щодо направлення ЗВТ та/або пломби на експертизу № 006477 від 06.10.2022 також був підписаний споживачем без зауважень та заперечень. У вказаному акті про демонтаж зазначено: «У зв`язку з військовим станом в Україні, місце, дату та час проведення комісії буде повідомлено додатково». Листом (повідомленням) № 742 від 01.03.2023 року Зміївське відділення АТ «Харківгаз» повідомляло гр. [PERSON] про проведення 15.03.2023 року експертизи лічильника газу споживача МКМ типу розміру С-6, зав. № 9051339 за адресою: м. Харків, вул. Безлюдівська, 1-а. Також, листом (повідомленням) № 748 від 01.03.2023 року Зміївське відділення АТ «Харківгаз» повідомляло споживача про проведення 21.03.2023 року засідання комісії з розгляду акту про порушення № КН 006477 від 06.10.2023 року за адресою: м. Зміїв, Таранівське шосе, 1-а з 900 по 1500 год. 15 березня 2023 року комісією АТ «Харківгаз» спільно з Державним підприємством «Укрметртестстандарт» (далі - ДП «Укрметртестстандарт») на виконання вимог глави 10 розділу X Кодексу ГРС було проведено експертизу ЗВТ та пломб, на яку споживач не з`явився. П. 1.1. Акту експертизи лічильників газу № 559 від 15.03.2023 року встановлено: «Несанкціоноване втручання в роботу газового лічильника, що призводить до викривлення даних обліку природного газу» та визнано лічильник «непридатним до застосування. За результатами позачергової повірки членом комісії довідкою № 39-1-3/8745 від 15.03.2023 року лічильник визнано непридатним на підставі «Відсутність захисного пломбування в місцях, визначених виробником лічильника. Наявні ознаки пошкодження відлікового пристрою лічильника». Члени комісії АТ «Харківгаз» спільно з метрологом державного підприємства «Укрметртестстандарт» склали та підписали Акт експертизи лічильників газу № 559 від 15.03.2023 року без зауважень, заперечень та окремих думок. 21 квітня 2023 року на виконання п.п.3, п.1 глави 2 розділу XI Кодексу ГРС «Порядок перерахунку (донарахування) або зміни режиму нарахування об`ємів природного газу у разі виявлення порушень вимог цього Кодексу» відбулося засідання комісії АТ «Харківгаз» з приводу виявленого порушення вимог Кодексу газорозподільних систем по Зміївському відділенню АТ «Харківгаз, на яке споживач не з`явилася, викликалася простим листом без зворотного повідомлення, про причини неявки не повідомила. На підставі розгляду усіх вищезазначених складених документів комісією було ухвалено наступне: Акт про порушення № КН 006477 від 06.10.22 року відповідає вимогам Кодексу ГРС та задоволено; залишено до відшкодування абонентом вартості донарахованих об`ємів не облікованого природного газу за період з 06.04.2022 року по 05.10.2022 року за цінами закупівлі природного газу для АТ «Харківгаз, які діяли у зазначений період у розмірі 104131,69 грн. Засідання комісії оформлено у вигляді Протоколу засідання комісії з розгляду актів про порушення від 21.04.2023 року, яке було надіслано споживачу. Враховуючи виявлення несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу, оператор ГРМ на підставі Акту про порушення № КН 006477 від 06.10.2022 року склав Акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу і його вартості за граничними нормами споживання. За період з 06.04.2022 року по 05.10.2022 року витрата газу за граничними об`ємами споживання склала - 1939,00 м3, при цьому за вказаний період по особовому рахунку споживача відображена витрата природного газу в обсязі: 464,03 м3. Донарахований обсяг, визначений за граничними нормами споживання складає: 1474,97 м3. Вартість донарахованого об`єму природного газу за цінами закупівлі АТ «Харківгаз» склала:104131,69 грн. Акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості від 21.04.2023 було надіслано споживачу. Отже, на сьогоднішній день споживач, порушуючи вимоги Договору, норми «Правил постачання природного газу», затверджених постановою НКРЕКП №2496 від 30.09.2015 року, норми «Кодексу газорозподільних систем», затверджених постановою НКРЕКП №2494 від 30.09.2015року, норми Цивільного Кодексу України, незаконно не сплачує АТ «Харківгаз» вартість необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу за несанкціоноване втручання в роботу засобу вимірювальної техніки (ЗВТ) в розмірі 104131,69 грн. Враховуючи вищевикладене, представник відповідача просив відмовити у задоволенні позову у повному обсязі. Відповіді на відзив до суду не надходило. Ухвалою суду від 17.01.2024 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті. Заходи забезпечення позову не вживались, інші процесуальні дії не проводились. В судовому засідання представник позивачки пояснив, що відповідно до висновків експертизи, проведеної 15.03.2023 року було встановлено: «Несанкціоноване втручання в роботу газового лічильника, що призводить до викривлення даних обліку природного газу» та визнано лічильник «непридатним до застосування». За результатами позачергової повірки членом комісії довідкою № 39-1-3/8745 від 15.03.2023 року лічильник визнано непридатним на підставі «Відсутність захисного пломбування в місцях, визначених виробником лічильника. Наявні ознаки пошкодження відлікового пристрою лічильника». Також в своїх поясненнях посилався на положення кодексу ГРМ, висновки Верховного суду та зазначив, що несанкціоноване втручання є не лише доведення факту пошкодження конструкції ЗВТ або лічильника, а й встановлення факту викривлення даних обліку природного газу, коли витрати природного газу вузлом обліку не обліковуються, обліковуються частково або з порушенням. В даному випадку такого факту не було доведено відповідачем. Також представник позивача, не погоджуюсь із твердженням представника відповідача щодо того, що протоколи та акти не породжують для споживача будь-яких наслідків зазначив, що у разі виявлення порушення, оператором ГРМ складається відповідний акт про порушення, який підлягає розгляду комісією з розгляду актів про порушення. Рішення комісії, яке оформлюється протоколом про задоволення акту про порушення не лише фіксує встановлені порушення, а й має правостворюючі наслідки для споживача у вигляді складання акта-розрахунку необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості. Сторона позивача не згодна з донарахуванням об`єму та обсягу природного газу і його вартості. Представник позивача зазначив, що оскарження рішення комісії з розгляду актів про порушення, що оформлене протоколом засідання комісії, є ефективним способом захисту. Зазначено ще й те, що на проведення експертизи лічильника позивачку не викликали, а вона могла б надати пояснення з приводу стану лічильника. З огляду на вищевказане, просив задовольнити позовні вимоги у повному обсязі. В судовому засіданні представник відповідача зазначила, що позовні вимоги не підлягають задоволенню у повному обсязі. В обґрунтування своїх заперечень представник відповідача зазначила, що документи, а саме Акт про порушення, Акт про демонтаж лічильника для проведення експертизи, Акт про виявлені порушення, Акт експертизи лічильника, Протокол засідання комісії з розгляду актів про порушення є правомірними, як і дії працівників АТ Харківгаз , оскільки останні діяли в межах повноважень, визначених законодавством. Представниками АТ Харківгаз за результатами експертизи на підставі виявлених порушень було встановлено несанкціоноване втручання в роботу лічильника, що призвело до викривлення даних обліку природного газу. Суд, заслухавши думки учасників справи, дослідивши письмові матеріали цивільної справи, приходить до такого. Згідно ч. 1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Судом встановлено, що 26.12.2016 року між [PERSON] та ПАТ Харківгаз укладено Типовий договір про надання населенню послуг з газопостачання /а.с.51-55/. Ознайомившись з умовами Типового договору розподілу природного газу, [PERSON] приєдналась до умов Договору, що підтверджується заявою-приєднання до умов договору розподілу природного газу (для побутового споживача) /а.с.56/. 06.10.2022 представниками АТ "Харківгаз" було проведено контрольний огляд лічильника газу МКМ типу розміру G-6, зав. № 9051339 за адресою: [ADDRESS] . За результатами обстеження було складено Акт про виявлені порушення від 06.10.2022 року, у якому було зазначено про сумнів у правильній роботі лічильника газу з причин відсутності пломби на штуцерах лічильника /а.с.58/. Відповідно до Акту № 006477 про демонтаж лічильника газу для проведення експертизи (ПРОТОКОЛ щодо направлення ЗВТ на експертизу) від 06.10.2022 року, лічильник газу МКМ типу розміру G-6, зав. № 9051339 з показами 33535 м3, дата останньої повірки 1995 рік, розпломбовано: номер пломби відсутня, який встановлено за адресою: [ADDRESS] , споживач: [PERSON] . Лічильник направляється на експертизу до Метрологічного Центру АТ "Харківгаз", м. Харків, вул. Безлюдівська, 1-а. Замість демонтованого лічильника газу, у присутності споживача [PERSON] було встановлено інший лічильник газу, який після проведення експертизи підлягає поверненню. Лічильник газу було доставлено представником АТ "Харківгаз" на місце проведення експертизи. Крім того, в Акті зазначено, що споживач [PERSON] у зв`язку з воєнними діями про проведення експертизи буде повідомлена додатково /а.с.59/. 01.03.2023 на адресу [PERSON] було направлено повідомлення про проведення експертизи лічильника МКМ G-6, зав. № 9051339 15.03.2023 о 0945 год. за адресою: м. Харків, вул. Безлюдівська, 1-а та про обов`язок бути присутньою під час проведення експертизи /а.с.67/. Так, за результами зовнішнього огляду лічильника газу встановлено - Цілісність заводської пломби та повірочного тавра: Відсутність захисного пломбування в місцях, визначених виробником лічильника, існує доступ до відлікового механізму. Цілісність відлікового механізму: пошкодження скла відлікового пристрою. Механічні пошкодження та інше: інші пошкодження відсутні. Висновки комісії: Несанкціоноване втручання в роботу газового лічильника, що призводять до викривлення даних обліку природного газу /а.с.61/. Також ДП «УКРМЕТРТЕСТСТАНДАРТ» було видано Довідку про непридатність законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки від 15.03.2023 року, відповідно до якої лічильник газу мембранний МКМ G-6, зав. № 9051339 за результатами повірки - не відповідає вимогам п.п. 6.4 Р50-071-98 /а.с.62/. Протоколом засідання комісії з розгляду актів про порушення Зміївського відділення АТ "Харківгаз" від 21.04.2023 року Акт про порушення № КН 006477 від 06.10.2022 року визнано таким, що відповідає вимогам Кодексу газорозподільних систем та задоволено. Залишено до відшкодування абонентом вартості наданих послуг, пов`язаних із демонтажем, транспортуванням та експертизою лічильника, проведено донарахувння об`ємів необлікованого природного газу в обсязі 1474,97 м3 за період з 06.04.2022 року по 05.10.2022 року за цінами закупівлі природного газу для АТ "Харківгаз", які діяли у зазначений період. Вартість донарахованих об`ємів складає 104131,69 грн. /а.с.63/. 16.05.2023 року АТ «Харківгаз» направлено позивачу вимогу про погашення заборгованості /а.с.66/. Згідно з частиною першою статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Відповідно до пункту 1 глави 3 розділу XI Кодексу газорозподільних систем у разі виявлення оператором ГРМ несанкціонованого газопроводу або несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу розрахунок об`єму необлікованого природного газу здійснюється за граничними об`ємами споживання природного газу населенням з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв споживача (фізичної особи) за період з дня останнього контрольного зняття показань лічильника (контрольного огляду вузла обліку або його перевірки) до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку на його усунення. Пунктом 12 глави 5 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем передбачено, що вартість необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу, яка пред`являється до сплати споживачу (несанкціонованому споживачу) в результаті задоволення акта про порушення, зазначається в окремому платіжному рахунку оператора газорозподільних систем, який надається під особистий підпис споживача (несанкціонованого споживача) або надсилається йому рекомендованим поштовим відправленням разом із супровідним листом, що оформлюється у довільній формі. Частиною першою статті 17 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність» передбачено, що законодавчо регульовані засоби вимірювальної техніки, що перебувають в експлуатації, підлягають періодичній повірці та повірці після ремонту. Періодична повірка, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) засобів вимірювальної техніки (результати вимірювань яких використовуються для здійснення розрахунків за спожиті для побутових потреб електричну і теплову енергію, газ і воду), що є власністю фізичних осіб, здійснюються за рахунок суб`єктів господарювання, що надають послуги з електро-, тепло-, газо- і водопостачання. Періодична повірка проводиться за рахунок тарифів на електро-, тепло-, газо- і водопостачання (частина четверта статті 17 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність»). Пунктом 4 глави 9 розділу Х Кодексу газорозподільних систем встановлено, що оператор газорозподільної системи при проведенні контрольного огляду вузла обліку має право: -оглядати комерційний вузол обліку природного газу та його складові на предмет відсутності ознак пошкодження засобу вимірювальної техніки, пошкодження пломб, несанкціонованого втручання в засіб вимірювальної техніки, несанкціонованого газопроводу та/або несанкціонованого підключення газових приладів, внаслідок чого може перевищуватися діапазон обчислення лічильника газу (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення лічильником газу); -здійснювати перевірку параметрів параметризації обчислювача чи коректора об`єму газу (за їх наявності); -перевіряти наявність діючих свідоцтв про повірку засобів вимірювальної техніки (відміток про повірку в паспортах засобів вимірювальної техніки), що входять до складу комерційного вузла обліку природного газу. До порушень споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з газорозподільних систем (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу, належать: 1) наявність несанкціонованого газопроводу; 2) несанкціоноване відновлення газоспоживання; 3) несанкціоноване втручання в роботу засобів вимірювальної техніки (комерційного вузла обліку природного газу, зокрема, лічильника газу); 4) несанкціоноване підключення газових приладів на об`єкті споживача, який обліковується за нормами споживання; 5) несанкціоноване підключення газових приладів, внаслідок якого перевищується діапазон обчислення вузла обліку (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення вузла обліку); 6) використання природного газу споживачем за відсутності чи після розірвання договору розподілу природного газу. При виявленні ознак пошкодження пломб (крім факту їх відсутності чи розірвання пломбувального матеріалу, на якому встановлено пломбу) та/або несанкціонованого втручання у засіб вимірювальної техніки, що має бути зазначено в акті про порушення, за домовленістю сторін або за ініціативою оператора газорозподільної системи чи споживача (суміжного суб`єкта ринку природного газу) може бути ініційована їх експертиза, порядок проведення якої передбачено Кодексом газорозподільних систем та пунктом 3.3 Положення. Пунктом 3.3.1 Положення передбачено, що експертизу лічильника газу проводить комісія, яка призначається наказом по газопостачальній (газотранспортній) організації. До складу комісії повинні входити представники газопостачальної (газотранспортної) організації та територіального органу спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади у сфері метрології. Комісія проводить зовнішній огляд лічильника газу на предмет відповідності фактичного стану лічильника ознакам, зазначеним в акті про демонтаж лічильника газу. Після зовнішнього огляду комісією перевіряються: відповідність місць фактичного розташування пломб місцям, зазначеним в акті про демонтаж лічильника газу; цілісність та місцезнаходження пломб, а також ознак порушень, зазначених в акті про зняття лічильника газу; цілісність заводського та повірочного тавра на лічильнику газу; цілісність відлікового механізму та корпусу лічильника газу; цілісність конструктивних елементів вихідного патрубка лічильника газу; наявність сторонніх предметів у середині лічильника газу; відповідність маркування лічильника газу нормативно-технічній документації. Після виконання цих робіт проводиться позачергова повірка лічильника згідно з ДСТУ 2708-99 «Метрологія. Повірка засобів вимірювальної техніки. Організація та порядок проведення». Результати огляду та позачергової повірки фіксуються в акті експертизи (пункти 3.3.3.1-3.3.3.4 Положення). Залежно від результатів експертизи до акта експертизи додається довідка про непридатність засобу вимірювальної техніки або свідоцтво про повірку робочого засобу вимірювальної техніки згідно з ДСТУ 2708-99. Лічильник газу запаковується в поліетиленовий пакет, який пломбується пломбою газопостачальної (газотранспортної) організації і направляється: на встановлення у споживача - у разі визнання комісією лічильника газу придатним до застосування; на ремонт - у разі висновків комісії про непридатність лічильника газу до застосування та рекомендації щодо проведення ремонту лічильника газу. У разі висновків комісії про непридатність лічильника газу до застосування та висновків щодо неможливості проведення ремонту, лічильник газу передається споживачеві. Системний аналіз цих положень законодавства дає підстави для висновку про те, що у разі встановлення непридатності лічильника до використання про це прямо вказується у акті експертизи із зазначенням виявлених у його роботі недоліків. Несанкціоноване втручання у роботу засобу вимірювальної техніки/лічильника газу - це втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку (зокрема лічильника газу), у тому числі шляхом їх підробки, пошкодження чи пошкодження на них пломб, впливу дії спрямованого постійного магнітного поля або зміни конфігурації даних обчислювача/коректора об`єму газу (первинного програмування чи протоколу параметризації),внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку необліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу (пункт 4 глави 1 розділ І Кодексу газорозподільних систем). В постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 11 жовтня 2021 року по справі № 646/6354/19 (провадження № 61-11642св21) вказано, що для покладення обов`язку на споживача відшкодувати необлікований об`єм та обсяг природного газу необхідно встановити як факт пошкодження конструкції ЗВТ/лічильника, так і факт викривлення даних обліку природного газу витрат (споживання). Отже, для покладення на споживача відповідальності у виді нарахування вартості необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу вимагається встановлення факту, а не можливості несанкціонованого відбору природного газу з газорозподільних систем (крадіжка газу), про що може свідчити встановлений факт несанкціонованого втручання споживача у роботу засобу вимірювальної техніки (лічильника). Сам по собі факт пошкодження не є підтвердженням несанкціонованого відбору природного газу з газорозподільних систем (крадіжка газу). Відповідні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 24 жовтня 2018 року у справі № 914/2384/17, від 31 липня 2019 року у справі № 904/4030/18, від 05 листопада 2019 року у справі № 922/137/19, від 12 березня 2020 року у справі №920/1217/16, від 26 червня 2020 року у справі № 911/720/19, від 08 вересня 2020 року у справі № 922/4351/19, від 17 березня 2021 року у справі № 509/2780/19, від 07 квітня 2021 року у справі № 335/7587/19, від 26 травня 2021 року у справі № 310/10313/18. В постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 14 квітня 2021 року по справі № 509/4515/18 (провадження № 61-4953св20) зроблено висновок, що згідно із підпунктом 37 пункту 4 глави 1 Кодексу ГРМ для виявлення несанкціонованого втручання необхідно довести три складові цього правопорушення, а саме: 1) дію, тобто несанкціоноване втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку; 2) спосіб втручання, тобто вчинене шляхом підробки, пошкодження чи пошкодження на них пломб, впливу дії спрямованого постійного магнітного поля або зміни конфігурації даних обчислювача/коректора об`єму газу (первинного програмування чи протоколу параметризації); 3) наслідки, тобто витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу). При цьому, тільки наявність всіх трьох складових правопорушення дає змогу стверджувати, що споживачем було вчинено несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ. Зазначений висновок підтримано і в постанові Верховного Суду від 08 лютого 2023 року у справі № 210/7480/21, провадження № 61-9483св22. З вищенаведеного вбачається, що обов`язковою умовою для донарахування споживачу обсягів необлікованих об`ємів газу є не лише доведення факту несанкціонованого втручання в роботу комерційного вузла обліку газу, а й встановлення факту викривлення даних обліку природного газу (коли витрати природного газу комерційним вузлом обліку не обліковуються, обліковуються частково чи з порушенням). Вказаний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 25 січня 2023 року у справі № 635/8494/20, провадження № 61-9972св22. Крім того, пунктом 8 глави 9 розділу X Кодексу ГРМ передбачено, що якщо за результатами експертизи або позачергової чи експертної повірки ЗВТ буде підтверджений факт несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ, у всіх випадках витрати, пов`язані з демонтажем, транспортуванням, монтажем ЗВТ, та витрати, пов`язані з експертизою або позачерговою чи експертною повіркою ЗВТ, компенсуються за рахунок споживача (сторони, відповідальної за збереження ЗВТ). При цьому якщо сам ЗВТ за результатами експертизи або позачергової чи експертної повірки буде визнаний таким, що непридатний до подальшої експлуатації та потребує ремонту, витрати, пов`язані з ремонтом ЗВТ або встановленням нового ЗВТ, мають бути компенсовані за рахунок споживача (сторони, відповідальної за збереження ЗВТ). Матеріали справи свідчать, що за результатами експертизи лічильника газу споживача [PERSON] встановлено: Цілісність заводської пломби та повірочного тавра: Відсутність захисного пломбування в місцях, визначених виробником лічильника, існує доступ до відлікового механізму. Цілісність відлікового механізму: пошкодження скла відлікового пристрою. Механічні пошкодження та інше: інші пошкодження відсутні. На підставі цього відповідачем зроблено висновок про те, що мало місце несанкціоноване втручання в роботу газового лічильника, що призводить до викривлення даних обліку природного газу. Водночас, доказів того, що внаслідок зазначених пошкоджень витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), та відбувається викривлення даних обліку природного газу, що має бути обов`язковим наслідком несанкціонованого втручання у роботу лічильника газу, матеріали справи не містять. Наявність пошкодження скла лічильника між двох трійок, як це можна побачити на фототаблиці /а.с.16-18/, не свідчить про фізичну можливість споживача втрутитися в його роботу. Висновки комісії за результатами експертизи лічильника повинні відображати інформацію щодо наявності не облікованого (облікованого частково) газу або викривлення даних обліку газу, що було наслідком пошкодження лічильника. Однак, з даних, викладених в Актах про порушення № КН 0064778087 від 06.10.2022 року, про демонтаж лічильника газу для проведення експертизи № 006477 від 06.10.2022 року, про виявлені порушення № 006477 від 06.10.2022 року, акті експертизи № 559 від 15.03.2023 року, довідці № 39-1-3/8745 від 15.03.2023 року не вбачається, що лічильник газу Premagas МКМ типу розміру G-6, зав. № 9051339, встановлений у споживача [PERSON] , внаслідок виявлених працівниками відповідача порушень не обліковував спожитий позивачем газ, або що показання лічильника були викривлені. Акт експертизи лічильника газу № 559 від 15.03.2023 року не містить таких показників позачергової повірки як втрата тиску, герметичність, похибка лічильника за об`ємної витрати, а також показників лічильника після повірки, відповідні графи не заповнені. Під час проведення експертизи здійснено лише зовнішній огляд лічильника, його робота не перевірялась. Порушення цілісності відлікового механізму не встановлено. З довідки Державного підприємства «УКРМЕТРТЕСТАНДАРТ» про непридатність засобу вимірювальної техніки № 39-1-3/8745 від 15.03.2023 року вбачається, що підставою для визнання засобу вимірювальної техніки непридатним відсутність захисного пломбування в місцях, визначених виробником лічильника. Наявні ознаки пошкодження відлікового пристрою лічильника Проте, чіткого та однозначного висновку про викривлення даних обліку газу як наслідок таких пошкоджень вказана довідка не містить. Отже, матеріалами справи не підтверджено факту несанкціонованого втручання споживача [PERSON] у роботу засобу вимірювальної техніки (лічильника) та викривлення даних обліку природного газу (коли витрати природного газу комерційним вузлом обліку не обліковуються, обліковуються частково чи з порушенням), а тому відсутні підстави для донарахування об`ємів та обсягів природного газу, а також нарахування витрат, пов`язаних з демонтажем, транспортуванням, монтажем ЗВТ, та витрат, пов`язаних з експертизою лічильника. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 січня 2020 року у справі № 910/17955/17 зроблено висновок про те, що вимога про скасування рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості є способом захисту прав та інтересів, установленим законом, оскільки таке рішення комісії, оформлене протоколом з розгляду акта про порушення ПКЕЕ, безпосередньо впливає на права та обов`язки відповідного суб`єкта господарювання в контексті його відносин з електропередавальною організацією, встановлює обсяг і вартість недоврахованої електроенергії та створює загрозу припинення електропостачання відповідного споживача. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої палати Касаційного цивільного суду від 02 грудня 2020 року у справі № 401/2611/17 (провадження № 61-16533св19) зроблено висновок, що «спірним може бути питання незгоди споживача із рішенням енергопостачальника, оформленого протоколом, про нарахування вартості необлікованої електричної енергії на підставі зафіксованого в акті порушення ПКЕЕН, що спонукало особу звернутись із цим позовом до суду з вимогою визнати незаконним та скасувати рішення комісії, оформлене протоколом по розгляду акта про порушення ПКЕЕН. При цьому обраний позивачем спосіб захисту свого права, яке він вважає порушеним, не суперечить встановленому законодавством порядку вирішення спірних питань, що можуть виникнути між побутовим споживачем і енергопостачальником, перелік яких не є вичерпним. Таким чином, вимога про оскарження рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості, оформленого протоколом з розгляду акта про порушення ПКЕЕН, має розглядатися судом як вимога про визнання повністю або частково недійсним акта постачальника електричної енергії». Зазначений висновок підлягає застосуванню також у разі оскарження рішення комісії з розгляду актів про порушення, проведення донарахування споживачам природного газу за порушення вимог Кодексу ГРС. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 11жовтня 2021 року справа № 646/6354/19 провадження № 61-11642св21. Отже, позивачем [PERSON] обрано ефективний спосіб захисту прав та інтересів, який установлений законом, тому такий спір підлягає судовому розгляду. Відсутність зауважень, пропозицій споживача у Акті про демонтаж лічильника газу для проведення експертизи, Акті про виявлені порушення не підтверджує наявності порушення несанкціонованого втручання в роботу лічильника. Натомість, у Акті про порушення є такі зауваження, зокрема, зазначено: «Дерев`яний захист на лічильнику при вибуховій хвилі вибито і ушкоджено пломбу на гайках лічильника». Цього факту комісія з розгляду актів про порушення не перевіряла при ухваленні свого рішення. Суд зазначає про те, що відповідно до п.4 глави 10 Розділу Х споживач зобов`язаний бути присутнім під час проведення експертизи, як передбачає Кодекс ГРМ, проте відсутність споживача [PERSON] під час проведення експертизи не залежала від неї, оскільки повідомлень про її проведення вона не отримувала. Суд в контексті доводів позивача звертає увагу на те, що законодавець передбачив правову процедуру, яка направлена на захист права споживача щодо його обов`язкового повідомлення про проведення експертизи. Виконати таке зобов`язання бути присутнім на цій експертизі або дати письмову згоду у довільній формі на проведення засідання без його присутності або у присутності його уповноваженої особи споживач може лише будучи належним чином повідомленим про таке засідання. Як зазначив представник позивача, АТ Харківгаз направило [PERSON] повідомлення про проведення експертизи лічильника простою кореспонденцією. Вказане твердження представник відповідача в судовому засіданні не спростував. Таким чином, проведення експертизи відбулося без обов`язкової присутності позивачки, яка не була належним чином повідомлена про неї, що є грубим порушенням вимог Кодексу ГРМ. Експерт мав би перевірити доводи позивачки щодо зовнішнього та технічного стану лічильника. Вже на підставі вказаного вище є усі підстави скасовувати рішення комісії з розгляду актів про порушення, проте, позивачка просить саме визнати рішення комісії з розгляду актів про порушення - недійсним, обґрунтовуючи цю вимогу порушенням з боку відповідача п.8 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРМ, тобто недотриманням строків розгляду акту про порушення відповідачем. Так, відповідно до п.8 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРМ, акт про порушення має бути розглянутий комісією з розгляду актів про порушення Оператора ГРМ, який визначає його правомірність та приймає щодо них відповідне рішення. Засідання комісії з розгляду акта про порушення має бути проведено Оператором ГРМ не пізніше двомісячного строку з дня складання акта про порушення (крім випадків очікування результатів експертизи ЗВТ, яка проводиться суб`єктами судової експертної діяльності, діяльність яких регулюється Законом України «Про судову експертизу»). При складанні акта про порушення представник Оператора ГРМ зазначає в ньому про необхідність споживача (несанкціонованого споживача) бути присутнім на засіданні комісії, на якому буде розглянуто складений акт про порушення, та визначає: 1) місцезнаходження комісії з розгляду актів про порушення; 2) дату та орієнтовний час проведення засідання комісії, на якому буде розглядатися складений акт про порушення; 3) контактний телефон особи Оператора ГРМ (для уточнення інформації щодо часу та місця засідання комісії). З прийняттям 29.07.2020 року постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 1469, якою п.8 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРМ доповнено імперативною нормою, обмежувальною для Оператора вимогою щодо проведення засідання комісії не пізніше двомісячного строку з дня складання акта про порушення. У справі № 914/993/21 Верховний Суд, з посиланням на абзац перший пункту 8 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРМ, зазначено, що суди попередніх інстанцій дійшли правильних висновків про те, що Кодекс ГРМ чи інші законодавчі акти не встановлюють, що проведення засідання комісії з пропущенням встановленого строку є підставою для визнання її рішення недійсним. Враховуючи те, що у справі № 914/993/21 правовий висновок був зроблений у контексті наявності поважних причин порушення строку прийняття рішення комісією, спричинений карантинними обмеженнями, Верховний Суд у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду вважає за необхідне уточнити вказаний висновок, оскільки відповідно до абзацу першого пункту 8 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРМ (у редакції постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 1469 від 29.07.2020) акт про порушення має бути розглянутим комісією з розгляду актів про порушення оператора ГРМ, яка визначає його правомірність та приймає щодо нього відповідне рішення. Засідання комісії з розгляду акта про порушення має бути проведено оператором ГРМ не пізніше двомісячного строку з дня складання акта про порушення (крім випадку очікування результатів експертизи ЗВТ, яка проводиться суб`єктами судово-експертної діяльності, діяльність яких регулюється Законом "Про судову експертизу"). Тобто вказана норма встановлює для комісії з розгляду актів про порушення оператора ГРМ строк, в який повинно бути проведено засідання комісії з розгляду акта про порушення. Таким чином господарюючий суб`єкт, на якого розповсюджується вимоги пункту 8 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРМ, повинен їх дотримуватися, тобто розглядати акти про порушення у строки визначені Кодексом ГРМ, а порушення таких строків є невиконанням вимог Кодексу ГРМ, що, у свою чергу, має встановлювати відповідальність за такі порушення, зокрема, шляхом визнання недійсним рішення комісії. При цьому, Судом враховується, що в абзаці першому пункту 8 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРМ (у редакції постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 1469 від 29.07.2020) передбачено випадок коли комісія може розглянути акт про порушення за межами встановленого вказаною нормою строку, а саме у випадку очікування результатів експертизи ЗВТ, яка проводиться суб`єктами судово-експертної діяльності, діяльність яких регулюється Законом "Про судову експертизу". Верховний Суд у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду, проаналізувавши зміст абзацу першого пункту 8 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРМ (у редакції постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 1469 від 29.07.2020) та судову практику щодо застосування вказаної норми права, а також враховуючи суспільно значущі обставини, які виникають у суспільстві, наприклад такі як погіршення епідеміологічного стану в країни (поширенням на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, як було у справі № 914/993/21), проведення бойових дій (введено воєнний стан в країни, що є у даний час в Україні), тобто такі обставини, на які не можливо вплинути, та які є поза межами волевиявлення осіб, що повинні дотримуватись, передбачених абзацом першим пункту 8 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРМ, строків, вважає за необхідне зазначити, що судам у кожному конкретному випадку необхідно встановлювати обставини, за яких засідання комісії відбулося з пропуском строку встановленого абзацом першим пункту 8 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРМ, тобто надавати оцінку відповідним доказам у справі та в залежності від поважності причин попуску такого строку ухвалювати відповідне рішення щодо визнання/не визнання недійсним рішення комісії. Верховний Суд у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду, проаналізувавши зміст абзацу першого пункту 8 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРМ (у редакції постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 1469 від 29.07.2020) та судову практику щодо застосування вказаної норми права, а також враховуючи суспільно значущі обставини, які виникають у суспільстві, наприклад такі як погіршення епідеміологічного стану в країни (поширенням на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, як було у справі № 914/993/21), проведення бойових дій (введено воєнний стан в країни, що є у даний час в Україні), тобто такі обставини, на які не можливо вплинути, та які є поза межами волевиявлення осіб, що повинні дотримуватись, передбачених абзацом першим пункту 8 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРМ, строків, вважає за необхідне зазначити, що судам у кожному конкретному випадку необхідно встановлювати обставини, за яких засідання комісії відбулося з пропуском строку встановленого абзацом першим пункту 8 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРМ, тобто надавати оцінку відповідним доказам у справі та в залежності від поважності причин попуску такого строку ухвалювати відповідне рішення щодо визнання/не визнання недійсним рішення комісії. У даній справі, що розглядається, мають місце тотожні обставини справи. Акт про порушення від 06.10.2022 року № КН 006477 був розглянутий та задоволений відповідачем 21.04.2023 року, тобто засідання комісії відбулося більше ні через 6 місяців з моменту складання акту, а не протягом 2 місяців. Водночас, експертиза проводилася не суб`єктами судово-експертної діяльності, діяльність яких регулюється Законом "Про судову експертизу". Відтак, відповідач пропустив строк для проведення засідання комісії з розгляду акту про порушення. Відповідач формально посилається на введений в країні воєнний стан, як на поважну причину пропуску цього строку, але конкретно не обґрунтовує і не вмотивовує, яким чином введений воєнний стан чи певні події у певний проміжок часу та у певній місцевості (обстріли, руйнування, пожежі тощо) завадив комісії провести своє засідання до 06.12.2022 року, яке було проведене аж 21.04.2023 року. Сам по собі воєнний стан, введений в країні, не свідчить про поважність причин пропуску для засідання відповідної комісії. Відповідач прострочив строк на проведення засідання більше ніж на 4 місяці, що у будь-якому випадку є невиправданим і є підставою для визнання прийнятого нею рішення недійсним. Крім того у акті про порушення не зазначено місце проведення комісії, дати, часу та контактного номера Оператора ГРМ (для уточнення інформації щодо часу та місця засідання комісії). Європейський суд справ людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010р.). Враховуючи вищевикладене, суд вважає вимога позивачки щодо визнання рішення комісії з розгляду актів про порушення недійсним обґрунтована та така, що підлягає задоволенню. Враховуючи задоволення первісної вимоги, суд вважає за необхідне задовольнити і вимогу про визнання безпідставно донарахованим об`ємом газу, оскільки дана вимога є похідною від першої. Згідно ч.1ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, тому судовий збір підлягає стягненню з відповідача на користь держави, адже при подачі позову позивач був звільнений від його сплати. На підставі викладеного,

Outcome: approved