Jurisdiction: civil
Date: 2024-08-06 00:00:00

Позивач [PERSON] , звернулась до суду із позовом до [PERSON] , про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, у якому просить стягнути з відповідача матеріальну шкоду завдану внаслідок залиття на її користь в розмірі 66150, 00 грн., а також судові витрати. Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що 18.10.2023 року в квартирі за адресою: [ADDRESS] , відбулося залиття. За фактом залиття було складено акти про те, що сталося залиття, а саме: прорив труб відбувся у квартирі відповідача №147. Внаслідок залиття квартири [PERSON] , як власниці квартири [ADDRESS] , було завдано матеріальних збитків. Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 26.04.2024 року у справі відкрито провадження за правилами спроженого позовного провадження без виклику сторін. 24.07.2024 року від відповідача надійшов відзив на позовну заяву в якому останній просить відмовити в повному обсязі в задоволенні позовних вимог, посилаючись на обставини зазначені у відзиві. Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку. Перевіряючи обставини справи судом встановлено, що позивачу [PERSON] , належить квартира [ADDRESS] , що підтверджується копією договору міни квартир від 26.06.2006 року (а.с. 9-10). Судом встановлено, що 18.10.2023 року мало місце залиття належної позивачу на праві власності квартири. Згідно довідки про результати перевірки матеріалів РО від 18.10.2023 року №60514 вбачається, що 18.10.2023 року о 19 год. 58 хв. до чергової частини Святошинського УП ГУНП в м. Києві надійшло повідомлення від [PERSON] , яка пояснила що звернулася до служби 102 для інформування щодо події, яка відбулась за її місцем проживання, а саме: [ADDRESS] , повідомити про те, що помешкання затопили водою сусіди зверху (а.с. 30). Згідно акту обстеження квартир [ADDRESS] складеного та скріпленого підписами в.о. головного інженера Вілінська-Кордиш І.Ю. , майстрами Кочерга О.В. та Супрун В.С. від 19.10.2024 року, відбулось обстеження квартири [ADDRESS] щодо залиття з вище розташованої квартири [ADDRESS] (а.с. 31). Причиною залиття квартири згідно акту від 19.10.2023 року стала розгерметизація з`єднання запірної арматури вентилю рушникосушарки в квартирі [ADDRESS] , який встановлено мешканцями самостійно. Відповідно до акту про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, горячого водопостачання (або холодного водопостачання) підписаного комісією у складі: головного інженера виконавця послуг Єрмакова І.В. , голови комісії, майстра технічної дільниці Супрун В.С. , майстра ремонтної дільниці Кочерга О.В. від 16.02.2024 року, вбачається, що 18.10.2024 року в будинку [ADDRESS] , у підвіла трапилось залиття із вищерозташованої квартири [ADDRESS] . При візуальному обстеженні квартири [ADDRESS] виявлено сліди залиття на стелі та стінах, а також підлоги в житловій кімнаті: житлова кімнати площею 14.3 кв.м. залито стіни -5.2 кв.м. (шпалери поліпшеної якості), стеля натяжна візуально не пошкоджена, підлга 14.3 кв.м. ламінат піднявся на стиках, коридор площею 5.0 кв.м. залито стіни- 2.1 кв.м. (шпалери поліпшеної якості), кухня площення 7.4 кв.м. залото стіни - 1.5 кв.м. (шпалери поліпшеної якості), кухня площею 7.4 кв.м. залито стіни - 1.5 кв.м. (шпалери поліпшеної якості). Причиною залиття є розгерматизація з`єзднання з`єднання запірної арматури вентилю рушникосушарки в квартирі [ADDRESS] , який встановлено мешканцями самостійно. Рубопровід холодного та горячого водопостачання в квартирі [ADDRESS] закритий огороджувальною конструкцією з ДСП. (а.с. 92-93). Відповідно до ч.1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Частиною 1 ст.81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ч. 3 ст. 386 ЦК України, власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Отже, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Відповідно до ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень ЦК України щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. Відповідно до ч. 4 ст. 319 ЦК України, власність зобов`язує. Відповідно до ст. 322 ЦК України, власник зобов`язаний утримувати майна, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ст. 151 ЖК України, громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію. На спростування своїх заперечень, щодо відсутності вини відповідача в залитті квартири відповідачем не надано жодного доказу. Суд оцінює доводи відповідача щодо недостовірності актів внаслідок того, що вони не були підписані відповідачем критично, оскільки ця обставина не спростовує вини відповідача у залитті квартири, що належить на праві власності позивачу, а інших доказів на підтвердження відсутності вини у затопленні квартири відповідачем, враховуючи те, що згідно вимог закону саме на відповідача у даних правовідносин покладається обов`язок по доведенню відсутності його вини у завданні шкоди та доказів на підтвердження доводів відповідача щодо причин такого затоплення, суду не надано. Отже, суд вважає, що залиття сталося з вини відповідача [PERSON] . Також відповідачем не надано жодного доказу на спростування розміру матеріального збитку. Згідно звіту про визначення матеріальних збитків, що нанесені власнику пошкодженого майна, внаслідок затоплення однокімнатної квартири, що розташована за адресою: [ADDRESS] , вартість матеріального збитку складає 66150, 00 грн. (а.с. 42-91). За таких обставин, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності та враховуючи те, що позивачу було заподіяно матеріальну шкоду у вигляді пошкодження належної їй на праві приватної власності квартири, внаслідок її залиття з вини відповідача, суд приходить до висновку, що позов про відшкодування матеріальної шкоди є обґрунтованим та підлягає задоволенню, а тому вважає необхідним стягнути відповідача на користь позивача матеріальну шкоду. Також підлягають до стягнення витрати за послуги з оцінки матеріальних збитків у розмірі 7500, 00 грн. Також, з відповідача слід стягнути судовий збір на користь відповідача за розгляд справи в розмірі 1211, 20 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved