Jurisdiction: civil
Date: 2024-08-08 00:00:00

1.Короткий зміст позовних вимог, позиція учасників справи В березні 2023 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до Деражнянської міської ради, яка в подальшому була замінена на належних відповідачів [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та з урахуванням чинних на час розгляду справи позовних вимог просила встановити факт родинних відносин між [PERSON] , який помер [INFO] та його матір`ю [PERSON] , яка померла [INFO] . В обґрунтування позовних вимог вказала, що [INFO] помер її двоюрідний брат [PERSON] , який до дня смерті був зареєстрований та проживав по [ADDRESS] . До складу спадкового майна після смерті [PERSON] увійшла земельна ділянка площею 1,4019га з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що знаходиться на території бувшої Кальнянської сільської ради Хмельницької області. Позивач являється спадкоємцем п`ятої черги за законом до майна померлого [PERSON] та отримала свідоцтво про право на спадщину за законом на вказану земельну ділянку. Проте як стало відомо в процесі оформлення спадкових прав, за життя [PERSON] прийняв, проте належним чином не оформив свої спадкові права на земельну ділянку, площею 0,25га, що на підставі рішення сімнадцятої сесії Кальнянської сільської ради Деражнянського району Хмельницької області №1 від 29.09.1993 року належала його померлій матері [PERSON] . При цьому нотаріусом було виявлено розбіжності у написання прізвища померлої [PERSON] у свідоцтві про її смерть та свідоцтві про народження [PERSON] та рекомендовано з цього приводу звернутися до суду. Зважаючи, що встановлення вказаного факту породжує для неї як спадкоємця майна померлого [PERSON] правові наслідки, вказувала на наявність правових підстав для задоволення позовних вимог. В судовому засіданні позивач, а в подальшому її представники [PERSON] та [PERSON] вимоги позову підтримали, з підстав викладених у позовній заяві. Відповідач [PERSON] вимоги позову підтримав та не заперечує щодо їх задоволення судом. Відповідач [PERSON] та представник відповідачів [PERSON] в суді заперечували щодо позовних вимог, вказуючи, що позивачка у визначений законом строк не прийняла спадщину після смерті [PERSON] , а тому вимоги даного позову вважають безпідставними. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] в судове засідання не з`явилися, однак належним чином повідомлялися про розгляд справи. 2. Рух справи в суді Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Деражнянського районного суду Хмельницької області від 16.03.2023 року у розгляді справи №673/295/23 визначено склад суду-головуючий суддя Ягодіна Т.В. Ухвалою судді від 21.03.2023 року прийнято позовну заяву до розгляду із відкриттям провадження у даній справі в порядку загального позовного провадження. Роз`яснено для відповідача можливість у визначений законом строк подати до суду відзив на позовну заяву. Ухвалою від 02.05.2023 року судом з власної ініціативи залучено до участі у даній справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . Ухвалою суду від 19.07.2023 року за клопотанням позивача в якості належних відповідачів залучено до справи [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] Роз`яснено для співвідповідачів можливість у визначений законом строк подати до суду відзив на позовну заяву. 03.08.2023 року представником [PERSON] в інтересах відповідачів [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] подано відзив на позовну заяву згідно якого останні заперечують щодо позовних вимог з огляду на те, що позивачка пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини, а отже не прийняла спадщину після смерті [PERSON] , що вказує на безпідставність заявлених позовних вимог. Ухвалою суду від 14.12.2023 року у клопотанні представника відповідача [PERSON] про зупинення провадження у даній справі до набрання законної сили судовим рішенням у справі № 673/647/23 за позовом [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] до [PERSON] та [PERSON] про встановлення факту родинних відносин та визнання [PERSON] такою, що не прийняла спадщину відмовлено. Ухвалою суду від 18.01.2024 року клопотання представника позивача задоволено, позовні вимоги [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] про визнання в порядку спадкування права на завершення виготовлення технічної документації та здійснення державної реєстрації права власності на земельну ділянку залишено без розгляду. Ухвалою суду від 18.01.2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. 09.08.2024 року судовий розгляд справи завершено ухваленням рішення по суті спору. 3.Фактичні обставини справи Судом встановлено, що [INFO] у с.Кальна Хмельницького району Хмельницької області помер [PERSON] (а.с.10 Т.1). За життя [PERSON] був зареєстрований за адресою [ADDRESS] . На день його смерті за даною адресою ніхто не зареєстрований (а.с.40 Т.1). Після його смерті приватним нотаріусом Хмельницького районного нотаріального округу Янцаловською В.О. заведено спадкову справу за №32/2022 (а.с. 37-54 Т.1). Так, вставлено, що 09.03.2022 року із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] звернувся його двоюрідний племінник [PERSON] (а.с.38 Т.1). Згідно рішення Деражнянського районного суду Хмельницької області від 01.08.2022 року, яке набрало законної сили 01.09.2022 року встановлено факт родинних відносин між померлим [PERSON] , двоюрідним дядьком [PERSON] (а.с.49-50 Т.1). 05.08.2022 року із заявами про прийняття спадщини після смерті [PERSON] як двоюрідні племінники останнього також звернулися [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] (а.с.44-46 Т.1). Листом від 05.08.2022 року приватний нотаріус повідомив [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] пр. необхідність звернення до суду задля необхідності підтвердження родинних відносин із спадкодавцем (а.с.47 Т.1). 07.09.2022 року із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті [PERSON] звернулася [PERSON] як двоюрідна сестра померлого (а.с.48 Т.1). 27.01.2023 року в межах вказаної спадкової справи приватним нотаріусом Хмельницького районного нотаріального округу Янцаловською В.О. видано свідоцтво про право на спадщину за законом, яке складається із земельної ділянки площею 1,4019га, наданої для ведення товарного сільськогосподарського виробництва з кадастровим номером 6821584000:04:068:0019, яка знаходиться на території Деражнянської ТГ (колишня Кальнянська сільська рада) Хмельницького району Хмельницької області (а.с.52 Т.1). Згідно рішення Деражнянського районного суду Хмельницької області від 16.01.2024 року, з урахуванням описки цього ж суду від 16.02.2024 року, встановлено юридичні факти, що [PERSON] , який помер [INFO] за життя доводився двоюрідним дядьком [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . В задоволенні позовних вимог про визнання [PERSON] такою, що не прийняла спадщину після смерті [PERSON] , який помер [INFO] відмовлено. Відмовляючи в задоволенні позовної вимоги щодо визнання [PERSON] такою, що не прийняла спадщину після смерті [PERSON] ,суд виходив з того, що [PERSON] у встановлений строк прийняла спадщину після смерті спадкодавця [PERSON] (а.с.9-11 Т.2) Не погоджуючись з вказаним рішенням суду в частині відмови в задоволені позовних вимог [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] оскаржили його в цій частині в апеляційному порядку. Постановою Хмельницького апеляційного суду від 24.04.2024 року рішення суду від 16.01.2024 року в частині відмови у задоволенні позовної вимоги [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] про визнання [PERSON] такою, що не прийняла спадщину після смерті [PERSON] , змінено, викладено мотивувальну частину в редакції цієї постанови. Так, суд вказував, що вирішення позовної вимоги про визнання [PERSON] такою, що не прийняла спадщину після смерті [PERSON] при чинному свідоцтві про право на спадщину за законом від 27.01.2023 року, яке видане [PERSON] щодо частини спадкового майна спадкодавця [PERSON] не відновить порушених, на думку позивачів, їх спадкових прав. Відтак, правомірним та ефективним способом захисту прав [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] на спадкове майно спадкодавця [PERSON] , який помер [INFO] є оспорення свідоцтва про право на спадщину за законом від 27.01.2023 року, виданого [PERSON] (а.с. 9-11 Т.2) Також, судом встановлено, що в червні 2024 року [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] звернулися до Деражнянського районного суду Хмельницької області з позовом до [PERSON] про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом. Згідно ухвали цього суду від 09.08.2024 року провадження у даній справі відкрито, призначено справу у підготовче засідання (а.с.12-13 Т.2). Також, встановлено, що [INFO] народилася Стрелецька Філля. Її батьками значаться [PERSON] та [PERSON] , актовий запис 445 від 05.07.1949р. (а.с.21 Т.1) [PERSON] 06.05.1946 року зареєструвала шлюб з [PERSON] , актовий запис №120 та змінила прізвище на [PERSON] (а.с.22 Т.1). [INFO] народився [PERSON] та його матір`ю значиться [PERSON] (а.с.26 Т.1) [INFO] у с. Кальня Деражнянського району Хмельницької області померла [PERSON] , про що 23.07.1994 року складено відповідний актовий запис за №7 (а.с.7 Т.1). Згідно архівної довідки, виданої виконавчим комітетом Деражнянської міської ради Хмельницької області від 21.03.2022 року за №02.15-08/14 в погосподарській книзі №4 с. Кальня (Кальна) за 1974-1976 роки Кальнянської сільської ради Деражнянського району за особистим рахунком № [NUMBER] зазначено господарство в с. Кальна, голова сім`ї [PERSON] . В розділі І «Список членів сім`ї» зазначено [PERSON] , -голова сім`ї, [PERSON] , 1926р.н.(відношення до голови сім`ї-дочка) та [PERSON] , 1953р.н. (відношення до голови сім`ї-внук) (а.с.17 Т.1). Згідно архівної довідки, виданої виконавчим комітетом Деражнянської міської ради Хмельницької області від 06.02.2023 року за №02.02-08/235 в погосподарській книзі №6 с. Кальня (Кальна) за 1991-1995 роки Кальнянської сільської ради Деражнянського району за особистим рахунком № [NUMBER] зазначено господарство в с. Кальна, голова сім`ї [PERSON] . В розділі І «Список членів сім`ї» зазначено [PERSON] , 1926р.н., -голова сім`ї, яка померла [INFO] , та [PERSON] , [INFO] (відношення до голови сім`ї записано першим-син) (а.с.18 Т.1) Згідно рішення сімнадцятої сесії Кальнянської сільської ради Деражнянського району Хмельницької області №1 від 29.09.1993 року [PERSON] в порядку приватизації передано земельну ділянку, площею 0,25га (а.с.19 Т.1). В судовому засіданні свідки [PERSON] та [PERSON] підтверджували суду про те, що померла [INFO] [PERSON] доводилася рідною матір`ю [PERSON] , який помер [INFO] . 4.Мотивована оцінка аргументів сторін, порушення прав, застосовані норми права Згідно зі статтями 1216,1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Статтями 1217,1223 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Згідно положень ст. 1265 ЦК України у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа. Відповідно до частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно з частиною першою статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. За загальним правилом, визначеним частиною першою статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Згідно зі статтями 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до частини першої, другої статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 в Україні з 24 лютого 2022 року введено воєнний стан, строк дії якого продовжено. Нотаріальні дії в умовах воєнного стану вчиняються з урахуванням положень постанови Кабінету Міністрів України «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» від 28 лютого 2022 року № 164 з відповідними змінами та доповненнями (далі -Постанова). На час відкриття спадщини до майна померлого [PERSON] , який помер [INFO] вказана Постанова не регулювання відносин спадкування. Згідно пункту 3 Постанови, у редакції від 24.06.2022 року передбачалося, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. В цій справі позивачка стверджувала суду, що заяву від 07.09.2022 року про прийняття спадщини за законом після смерті двоюрідного брата [PERSON] нею подано у межах строків, визначених ст. 1270 ЦК України, отже вона являється спадкоємцем усього належного за життя останньому майна, а встановлення вказаного юридичного факту безпосередньо породжує для неї право на спадщину. Суд враховує, що спадщина після смерті [PERSON] відкрилася [INFO] . Отже, за приписами ст. 1270 ЦК України 6-ти місячний строк на прийняття спадщини скінчився 02.09.2022 року. Суд приймає до уваги, що постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 зупинено строк на прийняття спадщини, поки діє воєнний стан. Проте Верховний Суд вказав, що відповідний пункт цієї постанови суперечить статтям1270,1272 ЦК України, а тому не підлягає застосуванню (постанова КЦС ВС від 25.01.2023 у справі №676/47/21). Так ієрархія актів цивільного законодавства може базуватися на їхній юридичній силі (вимір за вертикаллю). Вона поширюється на співвідношення, по-перше, закону та підзаконних актів і, по-друге, Конституції України та законів (як кодифікованих, так і інших (поточних)). Одночасно існує ієрархія між ЦК України як кодифікованим законом й іншими (поточними) законами, що регулюють цивільні відносини. Вона базується на визнанні ЦК України основним актом цивільного законодавства (вимір ієрархії за горизонталлю). Що стосується виміру ієрархії за горизонталлю, то у ст. 4 ЦК України закріплено пріоритет його норм (як основного регулятора приватних відносин) над нормами інших законів. Такий спосіб вирішення колізії норм цього Кодексу та інших законів підтримав Конституційний Суд України. Щодо виміру ієрархії за вертикаллю уст. 4 ЦК України встановлено повний перелік нормативно-правових актів, якими можуть регулюватися цивільні відносини. А також зазначено, що якщо постанова КМУ суперечить положенням цього Кодексу або іншому закону, мають застосовуватися відповідні положення ЦК України або закону. Правила стосовно строку на прийняття спадщини (початок перебігу, наслідки спливу) регулюються ЦК України. Законодавець як у ст. 1270 ЦК України, що стосується строку прийняття спадщини, так і в інших нормах Кодексу не передбачив можливості наявності такої конструкції, як зупинення перебігу строку на прийняття спадщини. Тим паче, він не закріпив можливості визначати інші правила щодо строку на прийняття спадщини, ніж встановлені в Кодексі. Таким чином, застосування інших положень, зокрема, постанови КМУ, що суперечать приписам ЦК України щодо визначення строків реалізації права на прийняття спадщини, є протиправним. Враховуючи викладене вище, суд констатує, що спірну заяву про прийняття спадщини позивачкою [PERSON] подано поза межами передбаченого ст. 1270 ЦК України строку. Також, у матеріалах спадкової справи, яка була заведена після смерті [PERSON] відсутня письмова згода спадкоємців-відповідачів по справі на прийняття спадщини позивачкою. Крім того, остання не зверталася до суду із позовними вимогами про визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Крім того аналіз положень ст. 315 ЦПК України свідчить про те, що факт родинних відносин між фізичними особами встановлюється у судовому порядку, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки. При вирішенні вказаної справи, суд враховує, що наразі у провадженні цього ж суду перебуває справа за позовом [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] до [PERSON] про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом, яке видане останній 27.01.2023 року на земельну ділянку площею 1,4019га, наданої для ведення товарного сільськогосподарського виробництва з кадастровим номером 6821584000:04:068:0019, яка знаходиться на території Деражнянської ТГ (колишня Кальнянська сільська рада) Хмельницького району Хмельницької області. Також, як стверджує позивач, до складу спадкового майна, після смерті [PERSON] , крім земельної ділянки площею 1,4019га, наданої для ведення товарного сільськогосподарського виробництва з кадастровим номером 6821584000:04:068:0019, яка знаходиться на території Деражнянської ТГ (колишня Кальнянська сільська рада) Хмельницького району Хмельницької області, увійшла земельна ділянка, площею 0,25га, яка була передана у власність його матері [PERSON] . Разом з тим, достовірні докази, що саме померлій [PERSON] за життя в порядку приватизації передано вказану земельну ділянку у матеріалах справи відсутні, а наявні з цього приводу документи містять розбіжності у написанні по батькові [PERSON] . Зважаючи на викладене, суд приходить до висновку, що позивачем не доведене те, що встановлення вказаного факту родинних відносин безпосередньо породжує для неї юридичні наслідки у виді права на спадщину, а відтак вважає вимоги позову необґрунтованими і такими що не підлягають до задоволення. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed