Jurisdiction: civil
Date: 2024-08-11 00:00:00

Позивачка [PERSON] звернулася до Октябрського районного суду м. Полтави із позовом до Територіальної громади м. Полтави в особі Полтавської міської ради, Управління майном комунальної власності міста Полтавської міської ради, третя особа: Перша Полтавська державна нотаріальна контора, про визнання права власності в порядку спадкування. У позові просила встановити факт того, що [PERSON] , який помер [INFO] , є рідним дядьком [PERSON] . Встановити факт прийняття [PERSON] спадщини 2/25 житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, розташованого за адресою: [ADDRESS] , після смерті її рідного дядька [PERSON] , який помер [INFO] . Визнати за [PERSON] в порядку спадкування після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , право власності на 2/25 житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, розташованого за адресою: [ADDRESS] . В обгрунтування вказаних вимог посилається на те, що [INFO] померла її рідна бабуся [PERSON] , яка на підставі свідоцтва про право на спадщину від 09 лютого 1962\~р. мала у власності 4/25 домоволодіння, що розташоване за адресою: [ADDRESS] . Після смерті\~ [PERSON] 4/25\~будинку з\~господарськими будівлями\~та спорудами\~за адресою: [ADDRESS] , у рівних частках успадкували її сини [PERSON] , 2/25 частки, і [PERSON] , 2/25 частки. При цьому, [PERSON] отримав свідоцтво про право на спадщину на 2/25 частки. [INFO] помер її батько - [PERSON] , після якого, відповідно до свідоцтва про право на спадщину від 15 червня\~2017 року, позивачка стала власником 2/25 будинку з господарськими будівлями та спорудами за адресою: [ADDRESS] . [INFO] помер її рідний дядько [PERSON] , після якого залишився спадок у вигляді 2/25 будинку частки з господарськими будівлями та спорудами за адресою: [ADDRESS] . Відразу після смерті батька в 2006 році, позивачка фактично почала проживати за адресою [ADDRESS] , сплачувати комунальні послуги, здійснювала поточний ремонт, тому після смерті рідного дядька [PERSON] прийняла спадщину, продовжує нею користуватися, не робила ніяких заяв щодо відмови від неї. Крім того за фактичним користуванням 4/25 вказаного будинку з господарськими будівлями та спорудами, що належали її бабусі, є однією квартирою під номером 1. 14\~березня\~2017\~року\~позивачка звернулася\~до Першої\~Полтавської державної\~нотаріальної контори\~щодо оформлення спадкових\~прав відповідно\~до ст.\~ ст.\~1262\~та\~1266\~Цивільного\~кодексу України,\~оскільки вважала,\~що прийняла\~спадщину,\~проте за\~№ 464/02-31\~від\~14.03.2017\~року\~винесена постанова\~про відмову\~у вчинення\~нотаріальної дії\~з підстав\~не встановлення\~факту родинних\~відносин та пропущення строків\~прийняття спадщини.\~Як наслідок,\~з метою\~захисту своїх\~прав позивачка\~звернулась до суду з позовною заявою . Ухвалою судді Октябрського районного суду м. Полтави від 12.03.2024 року відкрито провадження по справі та постановлено проводити розгляд у порядку загального позовного провадження і призначено підготовче судове засідання. Ухвалою судді Октябрського районного суду м. Полтави від 15.04.2024 року закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду по суті. Ухвалою Октябрського районного суду м. Полтави від 22.05.2024 року поновлено представнику позивача адвокату Рябоконь О.В. строк на подання клопотання про витребування доказів, витребувано з Першої полтавської\~державної\~нотаріальної\~контори (м.\~Полтава,\~вул.\~Гоголя,11,)\~належним\~чином\~завірену копію\~спадкової\~справи\~№ 384/2011,\~що\~заведена\~після смерті\~ [INFO] [PERSON] на підставі заяви [PERSON] . 24.06.2024 року на виконання ухвали суду надійшла належним чином засвідчена копія спадкової справи. Ухвалою Октябрського районного суду м. Полтави від 26.06.2024 року залучено до участі в справі в якості третьої особи [PERSON] . Ухвалою Октябрського районного суду м. Полтави від 24.07.2024 року [PERSON] залучено в якості співвідповідача. Позивачка [PERSON] в судове засідання не з`явилася, від її представника адвоката Рябоконь О.В. надійшла до суду заява про розгляд справи за його відсутності та за відсутності позивачки, позовні вимоги підтримує та прохає позов задовольнити. Представник відповідача Територіальної громади м. Полтави в особі Полтавської міської радим в судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомленим про розгляд справи, направив до суду заяву про розгляд справи за її відсутності Представник відповідача Управління майном комунальної власності міста Полтавської міської ради в судове засідання не з`явилася, надала до суду заяву в якій прохала проводити розгляд справи за її відсутності, у вирішенні даної справи покладається на розсуд суду. Відповідачка [PERSON] в судове засідання не з`явилася, будучи повідомленою про час та місце розгляду справи, про причини неявки суду не повідомляла. Від представника третьої особи Першої полтавської державної нотаріальної контори надійшла заява про розгляд справи за її відсутності, при вирішенні справи покладається на розсуд суду. Відповідно до\~ст. 197 ЦПК України\~фіксування судового\~процесу за\~допомогою технічного\~звукозаписувального засобу\~не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суддя дійшов висновку про задоволення позову з наступних підстав. Відповідно до ч.1\~ст.13 ЦПК України\~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Вимоги ч. 1\~ст. 4 ЦПК України\~передбачають, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду\~\~за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно з ч. 1\~ст. 16. Цивільного кодексу України\~кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до п.1 ч1\~ст. 16 ЦК України\~способом захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права. Згідно\~ст.12 ЦПК України\~цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.\~\~Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Вимогами ч.3 ст.12, ч.1 ст.\~81 ЦПК України\~\~передбачено, що кожна сторона повинна довести\~\~ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, встановив наступні обставини і відповідні ним правовідносини. Відповідно до ст.\~1216,\~1217 ЦКУ\~спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно з ч. 1, 2\~ст. 1220 ЦКУ\~спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя\~статті 46\~цього Кодексу). Відповідно до ст.\~1233,1236 ЦКУ\~заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин. Згідно з\~ст. 1258 ЦКУ\~спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених\~статтею 1259\~цього Кодексу. Відповідно до\~ст. 1261-1265 ЦКУ\~у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. У третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця. У четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини. У п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Відповідно до ч. 3\~ст. 1266 ЦКУ\~племінники спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (сестрі, братові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини. Згідно з ч. 1\~ст. 1267 ЦКУ\~\~частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними. Відповідно до ч. 1, 2\~ст. 1269 ЦКУ\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Згідно з ч.1\~ст. 1270 ЦКУ\~для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно п. 1 ч. 1\~ст.315 ЦПК України\~суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Відповідно до\~Постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України від\~30.05.2008\~року №7\~"Про\~судову практику\~у справах\~про спадкування" зазначено, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. [PERSON] звернулась до Першої Полтавської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті її дядька [PERSON] , який помер [INFO] . Державним нотаріусом Першої Полтавської державної нотаріальної контори Рой Т.В. надано постанову від 14.03.2017 року № 464/02-31 про відмову у вчиненні нотаріальної дії, а саме про неможливість видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на підставі ст. ст. 1262, 1266 ЦКУ на 2/25 часток житлового будинку, що знаходиться за адресою [ADDRESS] , в зв`язку з тим, що не подано документів, необхідних для вчинення нотаріальної дії, а саме не надано документів, що підтверджують факт родинних відносин зі спадкодавцем, відсутністю рішення про визначення додаткового строку для прийняття спадщини (а.с.22). Згідно свідоцтва про право на спадщину (за заповітом) від 09 лютого 1962\~р. єдиною спадкоємицею після померлої [INFO] [PERSON] , є її дочка [PERSON] . До складу спадкового майна входить 4/25 частини домоволодіння, що знаходиться в [ADDRESS] (а.с.10). [INFO] померла\~ [PERSON] ,\~що підтверджується\~свідоцтвом про\~смерть від\~10.11.1981\~року серії\~ [NUMBER] \~(а.с.11).\~Після смерті\~ [PERSON] 4/25\~будинку з\~господарськими будівлями\~та спорудами\~за адресою: [ADDRESS] , у рівних частках успадкували її сини [PERSON] , 2/25 частки, і [PERSON] (батько позивачки), 2/25 частки. При цьому, [PERSON] отримав свідоцтво про право на спадщину на 2/25 частки, що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за законом від 23.11.2010 року (а.с.12). 17.12.2010 року ПП ПБТІ «Інвентаризатор» було видано витяг про державну реєстрацію прав, згідно якого [PERSON] є співвласником 2/25 частки будинку за адресою [ADDRESS] (а.с.13-14). Відповідно до відповіді з Державного архіву Полтавської області не має можливості виявити актовий запис про народження гр. [PERSON] , оскільки книги реєстрації актових записів громадянського стану про народження по Долинській сільській раді Диканського району Харківської (Полтавської) області за 1937 р. на зберігання до Державного архіву Полтавської області не надходили. (а.с.23). Відповідно до технічного паспорта на садибний (індивідуальний) житловий будинок [ADDRESS] серед власників вказаний і [PERSON] (а.с. 24-28). Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] батьками [PERSON] вказані [PERSON] та [PERSON] . Внаслідок укладення шлюбу відбулася зміна прізвища позивачки з [PERSON] на [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу Серії [NUMBER] (а.с.9). Таким чином [PERSON] є донькою [PERSON] . Згідно свідоцтва про право на спадщину виданого державним нотаріусом Першої Полтавської державної нотаріальної контори від 23.11.2010 року вказано, що [PERSON] [INFO] та [PERSON] [INFO] є синами [PERSON] 1914 р.н., яка померла [INFO] (а.с.12). Отже суд приходить до висновку що [PERSON] [INFO] та [PERSON] [INFO] є братами. З аналізу вищезазначених документів, судом вбачається що [PERSON] [INFO] , який помер [INFO] є рідним дядьком [PERSON] . Згідно свідоцтва про смерть від 18.09.2006 року серії [NUMBER] [PERSON] помер [INFO] (а.с.16). Згідно свідоцтва про смерть серії [NUMBER] [PERSON] помер [INFO] (а.с.15). Відповідно до свідоцтва про право на спадщину від 15 червня\~2017 року, [PERSON] стала власником 2/25 будинку з господарськими будівлями та спорудами за адресою: [ADDRESS] , після померлого батька [PERSON] (а.с.17). Судом встановлено, що [PERSON] є племінницею [PERSON] . Із постанови державного нотаріуса Першої Полтавської державної нотаріальної контори Рой Т.В. вбачається, що спадкову справу бул заведено за №384/2011 на підставі заяви [PERSON] . Інформація про посвідчені заповіти від імені [PERSON] відсутні. Документи про інших спадкоємців відсутні. [PERSON] документи, що підтверджують факт проживання однією сім`єю зі спадкодавцем до нотаріальної контори станом на 14.03.2017 не подано (а.с.22). З копії спадкової справи №384/2011 вбачається, що [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після померлого [INFO] [PERSON] . Відразу після смерті батька в 2006 році, позивачка фактично почала проживати за адресою [ADDRESS] .На підтвердження оплати за комунальні послуги за адресою [ADDRESS] , позивачка надала копії квитанцій за період з 2017 по 2021 роки. Враховуючи вищевикладене, племінниця [PERSON] на час відкриття спадщини постійно проживала за адресою [ADDRESS] відповідно вважається такою, що успадкувала частки квартири і відповідно стала власницею частини спірного житлового будинку. Згідно свідоцтва про смерть серії [NUMBER] виданий Октябрським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Полтавського міського управління юстиції Полтавської області [PERSON] помер [INFO] , актовий запис №82 (а.с.15), після смерті якого відкрилась спадщина на частку спірного житлового будинку. Його спадкоємців фактично не було. [PERSON] має право на частку спадщини спадкодавця, яка б належала за законом її батьку- [PERSON] , який помер [INFO] , якби він був живим на час відкриття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст. 1266 та ч. 3 ст. 1268\~ЦПК України, вона є такою, що прийняла спадщину замість свого батька. Судом під\~час судового\~розгляду встановлено,\~що [PERSON] , який помер [INFO] , є рідним дядьком [PERSON] . Факт прийняття [PERSON] спадщини 2/25 житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, розташованого за адресою: [ADDRESS] , після смерті її рідного дядька [PERSON] , який помер [INFO] були встановлені\~судом,\~та знайшли\~своє підтвердження\~під час\~судового розгляду.\~Підлягає визнанню за позивачкою в порядку спадкування після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , право власності на 2/25 житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, розташованого за адресою: [ADDRESS] . Вказані факти протягом судового розгляду не заперечувались відповідачами. Оскільки підставами відмови нотаріуса у видачі свідоцтва про право власності в порядку спадкування були відсутність доказів на доведення тих фактів родинних відносин та спільного проживання зі спадкодавцем, які були предметом розгляду даної справи, та підтвердилися під час розгляду справи, суд вважає що право позивача на спадкування 2/25 частки вищевказаного житлового будинку підлягає захисту, а позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі. Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (рішення у справі «Проніна проти України», № 63566/00, параграф 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). Враховуючи вищевикладене, аналізуючи надані докази та даючи їм правову оцінку, враховуючи встановлені судом і наведені вище обставини, підтвердженими доказами, дослідженими в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є законними, обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі.

Outcome: approved