Jurisdiction: civil
Date: 2024-08-04 00:00:00

У січні 2023 року [PERSON] звернувся до суду із позовом до свого брата [PERSON] та його доньки [PERSON] про встановлення порядку користування квартирою [ADDRESS] шляхом виділення у користування позивача житлової кімнати площею 18,0 кв.м. та лоджії площею 1,6 кв.м., у користування відповідачів двох житлових кімнат площею 11,3 кв.м. та 11,8 кв.м., а кухню площею 8,8 кв.м., ванну площею 2,6 кв.м., вбиральню площею 1,0 кв.м., коридор площею 1,7 кв.м., коридор площею 4, 4 кв.м., коридор площею 8,4 кв.м. просив залишити у загальному користуванні. Також, просив зобов`язати Оболонську районну в місті Києві державну адміністрацію укласти з [PERSON] договір найму на житлову кімнату площею 18,0 кв.м. та лоджію площею 1,6 кв.м. в квартирі [ADDRESS] . В обґрунтування позову вказував, що квартира була отримана його батьком [PERSON] на підставі ордера Серії Б №19663 від 12.02.1979 року на сім`ю з 4 осіб, в тому числі дружину [PERSON] та синів [PERSON] та [PERSON] Квартира [ADDRESS] загальною площею 69,6 кв.м., житловою 41.1.кв.м., складається з трьох ізольованих кімнат площею 11,3 кв.м., 11,8 кв.м., та 18,0 кв. м., кухні площею 8,8 кв.м., ванної кімнати площею 2,6 кв.м., вбиральні площею 1,0 кв.м., коридору площею 1,7 кв.м, коридору площею 4, 4 кв.м., коридору площею 8,4 кв.м., лоджії - 1,6 кв.м. і на даний час не є приватизованою. [INFO] помер [PERSON] , а [INFO] померла [PERSON] , при цьому після смерті [PERSON] договір найму житлового приміщення не переукладався. Станом на час розгляду справи в квартирі зареєстровані і проживають [PERSON] . [PERSON] та [PERSON] . Впродовж останніх років у позивача та відповідачів склалися непрості та напружені стосунки, в квартирі де вони проживають і зареєстровані, сторони не можуть знайти порозуміння щодо користування помешканням, сплати рахунків за комунальні послуги та утримання житла. За твердженням позивача [PERSON] та його дочка [PERSON] не надають згоду на укладення із ним окремого договору найму на кімнату площею 18,0 кв.м. За таких обставин, позивач просив про задоволення позовних вимог. Представник позивача подав до суду заяву про розгляд справи за відсутності позивача та представника і ухвалення рішення на підставі наявних доказів. Представник Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації подав заяву про розгляд справи та ухвалення рішення за відсутності їх представника. [PERSON] та [PERSON] в судове засідання не з`явились, причин неявки до суду не повідомили. З огляду на заяви представника позивача та представника Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації, чергову неявку [PERSON] та [PERSON] , суд вважає можливим розгляд справи та ухвалення рішення за відсутності останніх. Суд, вивчивши матеріали справи та дослідивши надані докази, встановив наступне. На підставі ордера Серії Б №19663 від 12.02.1979 року на сім`ю з 4 осіб, [PERSON] в тому числі дружину [PERSON] та синів [PERSON] та [PERSON] видано квартиру [ADDRESS] . З технічного паспорту на квартиру вбачається, що квартира [ADDRESS] загальною площею 69,6 кв.м., житловою 41.1.кв.м., складається з трьох ізольованих кімнат площею 11,3 кв.м., 11,8 кв.м., та 18,0 кв. м., кухні площею 8,8 кв.м., ванної кімнати площею 2,6 кв.м., вбиральні площею 1,0 кв.м., коридору площею 1,7 кв.м, коридору площею 4, 4 кв.м., коридору площею 8,4 кв.м., лоджії - 1,6 кв.м. Спірна квартира сторонами не приватизована. Згідно витягу з Реєстру територіальної громади м. Києва в квартирі [ADDRESS] зареєстровані та проживають [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Як вбачається із позовних вимог позивач просить виділити у своє користування кімнату площею 18,0 кв.м. та лоджію площею 1,6 кв.м., у користування відповідачів дві житлові кімнати площею 11,3 кв.м. та 11,8 кв.м., а інші приміщення квартири залишити в спільному користуванні. Згідно ст. 47 ЖК України, норма жилої площі в Українській РСР встановлюється в розмірі 13,65 квадратного метру на одну особу. У відповідності до ч. 1 ст. 48 ЖК України, жиле приміщення надається громадянам у межах норми жилої площі, але не менше розміру, який визначається Кабінетом Міністрів України і Федерацією професійних спілок України. При цьому враховується жила площа у жилому будинку (квартирі), що перебуває у приватній власності громадян, якщо ними не використані житлові чеки. Згідно абзаців 1,5 п. 53 правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень в Українській РСР, жиле приміщення надається громадянам у межах 13,65 квадратного метра жилої площі на одну особу, але не менше рівня середньої забезпеченості громадян жилою площею в даному населеному пункті. При цьому враховується жила площа у жилому будинку (квартирі), що перебуває у приватній власності громадян, якщо ними не використані житлові чеки. Рівень середньої забезпеченості громадян жилою площею в населеному пункті визначається і періодично переглядається виконавчими комітетами обласних, Київської і Севастопольської міських Рад народних депутатів спільно з радами профспілок виходячи з даних статистичної звітності. Відповідно до п.п. 2,3 постанови від 15 липня 1985 року №582 виконавчого комітету Київської міської ради народних депутатів «Про порядок застосування в м. Києві правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов і надання їм жилих приміщень в Українській РСР» із змінами від 30.04.1991 року, тими, хто потребує поліпшення житлових умов, визнаються громадяни, які мають житлову площу до 7,5 кв.м включно на кожного члена родини. Встановлено, що жилі приміщення у м. Києві надаються громадянам у межах 13,65 кв.м жилої площі, але не більше однієї кімнати на одну особу і не менш, як 9 кв.м. жилої площі. Визначено рівень середньої забезпеченості громадян у м. Києві жилою площею 9,0 кв.м на одну особу. Відповідно до п. 16 Постанови Пленуму ВСУ «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України» №2 від 12.04.1985 року, в силу ст.104 ЖК УРСР, суд вправі задовольнити вимоги члена сім`ї наймача про поділ жилого приміщення, якщо жилу площу, що припадає на нього (або з урахуванням укладеної угоди про порядок користування жилим приміщенням), може бути виділено у вигляді ізольованого приміщення, яке складається з однієї або кількох кімнат, розмір якого не менше встановленого для надання одній особі. При поділі жилого приміщення за вимогою члена сім`ї наймача йому може бути виділено ізольоване жиле приміщення розміром меншим за жилу площу, що припадає на нього. Однак поділ не може бути допущений, коли це призведе до штучного погіршення житлових умов і викличе необхідність постановки на облік, як такого, що потребує поліпшення житлових умов. Як встановлено в судовому засіданні житлова площа квартири [ADDRESS] 41.1.кв.м., тобто на кожного зареєстрованого члена сім`ї припадає 41.1:3=13,7 кв.м. При цьому, позивач просить виділити у користування відповідачам кімнат за розміром менше норм жилої площі (13,65 кв. м.), встановленої ст. 47 Житлового кодексу України, а собі виділити не лише кімнату яка перевищує на 4.4 кв.м. житлову площу кожного зареєстрованого члена сім`ї, а ще й лоджію площею 1,6 кв.м. Очевидним є те, що порядок користування квартирою, про який просить позивач, не враховує баланс інтересів членів сім`ї наймача та не забезпечує рівні умови здійснення ними своїх прав. Частиною 1 ст. 64 ЖК України передбачено, що члени сім`ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов`язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім`ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов`язаннями, що випливають із зазначеного договору. Договір найму жилого приміщення може бути змінено тільки за згодою наймача, членів його сім`ї і наймодавця, за винятком випадків, передбачених чинним законодавством (ст. 103 ЖК України). В силу ч. 1 ст. 104 Житлового кодексу України, член сім`ї наймача вправі вимагати за згодою інших членів сім`ї, які проживають разом з ним, укладення з ним окремого договору найму, якщо жилу площу, що припадає на нього, може бути виділено у вигляді приміщення, яке відповідає вимогам ст. 63 цього кодексу. З огляду на зазначене та неможливість розподілу між мешканцями квартири [ADDRESS] ізольованих кімнат без порушення їх житлових прав, суд вважає неможливим зобов`язання укладення з [PERSON] . окремого договору найму помешкання на ті приміщення, які не виділені йому для користування. Зважаючи на викладене вище, вимоги діючого законодавства, суд приходить до висновку, що позовні вимоги про встановлення порядку користування є безпідставними та необґрунтованими, а тому такими, що не підлягають задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed