Jurisdiction: civil
Date: 2024-08-04 00:00:00

Позивач звернулась до суду з позовом до відповідача в якому зазначила, що [INFO] померла її мати [PERSON] , про що Коростенським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області зроблено актовий запис №70 та видано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] від 03.03.2018 року. Відповідно до інформації відділу реєстрації місця проживання виконавчого комітету Коростенської міської ради №638/9 від 29.02.2024 року, [PERSON] [INFO] , була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] та знята з реєстрації 26 04.2018 року у зв`язку зі смертю. За відомостями, що містяться в Реєстрі територіальної громади з померлою на день смерті за вищевказаною адресою інших зареєстрованих не значиться. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина у вигляді житлового будинку з господарськими будівлями, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . \~ \~ \~ \~ Так, [PERSON] звернулась до приватного нотаріуса Коростенського районного нотаріального округу Кормінець М.М. із заявою щодо надання роз`яснення по оформленню спадкових прав на майно, яке належало її матері [PERSON] . Приватним нотаріусом Коростенського районного нотаріального округу Кормінець М.М., надано відповідь від 01.03.2024 №78/01-16, якою відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку з пропущенням строку для прийняття спадщини. Відповідно до інформації нотаріуса спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилася. Відповідно до ст. 50 Закону України «Про нотаріат» нотаріальна дія або відмова у її вчиненні, нотаріальний акт оскаржуються до суду. Право на оскарження нотаріальної дії або відмови у її вчиненні, нотаріального акта має особа, прав та інтересів якої стосуються такі дії чи акти. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини відповідно до ст. 1269 ч.1 Цивільного кодексу України. Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Статтею 1272 Цивільного кодексу України визначені наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Пунктом 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 №7 "Про судову практику у справах про спадкування" роз`яснено, що суди, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, повинні досліджувати поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. [PERSON] є єдиною спадкоємицею після смерті своєї матері. В шестимісячний строк з часу відкриття спадщини не звернулася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті матері, так як через свій психологічний стан, пов`язаний із смертю найріднішої людини жодних дій не бажала вчиняти, перші місяці важко перенесла втрату матері. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Крім того, 24 лютого 2022 року розпочалася повномасштабна відкрита збройна агресія з боку Російської Федерації та введено на території України військовий стан, що також вплинуло на роботу нотаріальних контор, а тим більше в перші місяці військових дій, коли на території Житомирської області велися активні бойові дії. Разом з тим, позивач вважала, що оскільки вона є донькою спадкодавця, то відповідно і прийняла спадщину та була необізнана з тим, що необхідно звернутись до нотаріальної контори в строк шість місяців. Вважає, що пропустила строк звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини з поважних причин. Просить визначити [PERSON] додатковий строк для прийняття спадщини після смерті її матері - [PERSON] , яка померла [INFO] . Сторони письмово повідомили про можливість розгляду справи у їх відсутності. У зв`язку з наведеним, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи суд дійшов висновку про наступне. Судом встановлено, що [INFO] в м.Коростень, Житомирської області померла [PERSON] , що стверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] виданим 03.03.2018 року. Позивач відноситься до спадкоємців першої черги по закону, як рідна дочка померлої, що стверджується свідоцтвом про її народження серії [NUMBER] виданим міським бюро ЗАГСу м.Коростеня, Житомирської області від 10.02.1962 року. Зміна прізвища позивача відбулась при укладенні шлюбу, що стверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серії [NUMBER] виданим 20.03.1982 року міським бюро ЗАГСу м.Коростеня, Житомирської області. Відповідно до інформації відділу реєстрації місця проживання виконавчого комітету Коростенської міської ради №638/9 від 29.02.2024 року, [PERSON] [INFO] , була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] та знята з реєстрації 26 04.2018 року у зв`язку зі смертю. За відомостями, що містяться в Реєстрі територіальної громади з померлою на день смерті за вищевказаною адресою інших зареєстрованих не значиться. З листа державного нотаріуса Першої коростенської державної нотаріальної контори Ходаківської Л.В. за №158/01-16 від 08.04.2024 року та Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру слідує, що після смерті [PERSON] спадкова справа не заводилась, спадкоємці до нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини (відмову від спадщини) не звертались. \~ \~ \~ \~Так, частиною першою статті 1269, частиною першою статті 1270 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. \~ \~ \~ \~Процедура подання заяви про прийняття спадщини визначена Порядком вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, відповідно до якого заяви про прийняття спадщини подаються спадкоємцем особисто нотаріусу за місцем відкриття спадщини у письмовій формі. \~ \~ \~ \~Заява про прийняття спадщини підлягає реєстрації у Книзі обліку і реєстрації спадкових справ у день надходження. У разі надходження такого документа поштою він підлягає також реєстрації у Журналі реєстрації вхідних документів. Своєчасно надісланою вважається заява, справжність підпису особи на якій засвідчена (або не засвідчена) нотаріально, що направлена поштовим відправленням до закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини і яка надійшла нотаріусу після закінчення цього строку. Нотаріус приймає такі заяви, заводить спадкову справу та у випадку надходження заяви, справжність підпису на якій не засвідчено нотаріально, надсилає лист спадкоємцю, в якому пропонується надіслати заяву, оформлену належним чином, або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини. У таких випадках конверт підшивається у спадкову справу. \~ \~ \~ \~Зазначене свідчить про те, що заява про прийняття спадщини має бути виконана (написана) спадкоємцем особисто, однак подана може бути безпосередньо спадкоємцем до нотаріуса або направлена йому засобами поштового зв`язку, при цьому справжність підпису спадкоємця може бути посвідчена нотаріально або не посвідчена нотаріально. Відсутня і заборона того, що така заява не може бути доставлена до нотаріуса представником спадкоємця, оскільки заборона стосується лише написання такої заяви представником від імені спадкоємця. \~ \~ \~ \~Якщо спадкоємець протягом шести місяців не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв спадщину. \~ \~ \~ \~Згідно ст.1272 ч.3 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій (абз.6 п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року). Правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. \~ \~ \~ \~Поважність причин пропуску позивачем строку на подання заяви про прийняття спадщини обґрунтовується обставинами, які не можна віднести до об`єктивних, непереборних чи істотних труднощів, що перешкоджали подачі заяви про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Посилання на збройну агресію з боку РФ не заслуговує на увагу, оскільки з часу відкриття спадщини, тобто з 3.03.2018 року до 24.02.2022 року позивач мала достатній час на реалізацію свого права щодо прийняття спадщини, зокрема подачу заяви до органів нотаріату у строк до 03.09.2018 року. \~ \~ \~ \~Невжиття дій по реалізації спадкових прав до 03.09.2018 року поважними причинами не обгрунтовано та не підтверджено. \~ \~ \~ \~ Таким чином вказані позивачем причини пропуску для подання заяви про прийняття спадщини не є такими, що пов`язані з істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій, тому суд дійшов висновку про те, що позивачем не доведено, що пропуск строку для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті матері мав місце з поважних причин, отже підстави для задоволення позову відсутні. \~ \~ \~ \~Такий висновок суду узгоджується з правовими висновками, викладеними у постановах Верховного Суду від 26 вересня 2012 року у справі № 6-85цс12, від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15, від 13.03.2020 року у справі №314/2550/17, від 12.11.2018 року у справі №136/200/17, від 30.07.2020 року у справі №172/888/18, від 26.06.2019 року у справі №565/1145/17, від 11.11.2020 року у справі №750/262/20, від 13.12.2018 року у справі №459/295/16, від 11.07.2018 року у справі №381/4482/16-ц. \~ \~ \~ \~

Outcome: dismissed