Jurisdiction: civil
Date: 2024-08-12 00:00:00

Позивач звернувся до суду з даним позовом, мотивуючи свої вимоги тим, що [PERSON] (далі Відповідач) працює у АТ КБ «ПРИВАТБАНК» з 19.07.2018р., на теперішній час займає посаду провідний інкасатор-водій РП, що підтверджується трудовим договором, який підтверджує факт виникнення трудових відносин між Позивачем та Відповідачем. Крім цього, між АТ КБ "ПРИВАТБАНК" та [PERSON] було укладено договір про повну матеріальну відповідальність. Під час виконання трудових обов`язків, 28.11.2021 року [PERSON] допустив ряд порушень внутрішньо банківських інструкції, положень трудового договору, договору повної матеріальної відповідальності, посадової інструкції, що спричинило настання матеріальної шкоди АТ КБ "ПриватБанк" в розмірі 127100,00 грн. Зазначене підтверджується результатами службової перевірки від 14.01.2022р. за фактом виникнення недостачі грошових коштів у банкоматі САК28713 за період інкасації з 28.11.2021р. 13:14:48 по 30.11.2021р. 14:00:35. Вказали, що проведеною перевіркою встановлено, що 28.11.2021р. в касі перерахунку інкасатору водієві [PERSON] видані касети: 1) . № С697791358197193 - з купюрами номіналом по 200грн., яку в банкомат САК28713 не завантажено, а повернуто в касу перерахунку. 2) . № N778589746188265 - з купюрами номіналом по 200грн., яку завантажено у банкомат САК28713. 3) . № R248471396824656 - з купюрами по 200грн., яку завантажено у банкомат САК28713. 4) . № L705848115284351 - з купюрами по 500грн., яку завантажено у банкомат САК28713. 28.11.2021 о 13:20:27 інкасатор водій ГО Департаменту регіональної інкасації у м. Києві [PERSON] (K2151091SSN, у банку з 19.07.2018), у складі екіпажу інкасаторів - водіїв - охоронців ГО Департаменту регіональної інкасації у м. Києві [PERSON] (K2120786GPB, у банку з 22.07.2019) та [PERSON] (K2250959SVS, у банку з 14.03.2011, водій) провів інкасацію банкомату САК28713. В подальшому, 30.11.2021 о 14:06:31 інкасацію зазначеного банкомату САК28713 також провів інкасатор-водій ГО Департаменту регіональної інкасації у м. Києві [PERSON] , у складі екіпажу інкасаторів - водіїв - охоронців ГО Департаменту регіональної інкасації у м. Києві Гладиша П.Б. та [PERSON] . Також вказали, що за результатами інкасації від 30.11.2021 банкомату САК28713 було встановлено виникнення недостачі, яка утворилась в період з 28.11.2021р. 13:14:48 по 30.11.2021р. 14:00:35 на суму 522600,00 грн. За інформацією Департаменту із роботи з претензіями та системної інтеграції терміналів ГО, причиною виникнення недостачі у банкоматі САК28713, стала неправильно налаштована касета з купюрами номіналом 500грн., яка 28.11.2021 о 13:20 під час інкасації була завантажена у банкомат інкасатором [PERSON] . При проведенні видачі банкоматом купюр замість купюр номіналом 200грн., клієнтам видавався номінал 500грн. (вважалося 200грн., а видавалося 500грн.), при цьому з карток клієнтів списувалося 200грн., а не 500грн. У наданому поясненні [PERSON] пояснив, що 28.11.2021 о 13:14 як завжди проводив інкасацію банкомату САК28713, відкрив, зайшов у SOP, ввів логін та пароль, відкрив сейфову частину, дістав касети, вставив нові касети, прописав номінальні лічильники, номінал банкнот прописався автоматично. Зробив реверс, перевірив банкноти, вийшов з SOP та перевірив злистування диспенсеру. Потім відбалансував банкомат та зняв 600грн. (дало по 200грн. три купюри). Проте, під час перевірки пояснення, встановлено, що у [PERSON] взагалі відсутня активна картка касових операцій яка необхідна для перевірки на відповідність налаштованих на номінал купюр касет завантажених у банкомат, з фактичною видачею цими касетами номіналу готівки. Зазначили, що у додатковому поясненні [PERSON] повідомив, що після того як він проінкасував банкомат САК28713, він повинен був зняти кошти, зробити контрольне зняття, але у нього не було картки касових операцій, і він мав намір попросити свого колегу [PERSON] , зробити контрольне зняття за нього. Повно відволікся на щось, тому контрольного зняття готівки не було проведене. В інструкції з інкасації банкоматів у пункті № 9 Установка еталонного значення (навчання касет за допомогою функції REFERENCE VALUES), вказано, що функція "REFERENCE VALUES" (Установка еталонного значення) виробляє виїмку певного числа банкнот з грошової касети. Вона служить для визначення типу банкноти в касеті, щоб встановити будь-які помилки видачі в процесі нормальної експлуатації. На "Путівнику" вказано, що для проведення інкасації банкомата інкасатору необхідні карти інкасатора (9876 **** і 7777 ****). Тобто, 28.11.2021 о 13:20:27 інкасатор - водій [PERSON] після завантаження банкомату САК28713, не провів належної перевірки на відповідність налаштованих на номінал купюр касет завантажених ним у банкомат, з фактичною видачею цими касетами номіналу готівки, що спричинило видачу банкоматом купюр клієнтам замість номіналу 200грн., видавався номінал 500грн. (вважалося 200грн., а видавалося 500грн.). Зазначили, що по підготовленій службовій записці № Е. 11.0.0.0/4-1931 від 14.12.2021 "Про неправильно навчених номіналах при проведенні інкасації на банкоматі", Департаментом із роботи з претензіями та системної інтеграції терміналів ГО, по карткам клієнтів АТ КБ "ПриватБанк", які проводили зняття готівки у банкоматі САК28713 з присутності карток, проведене списання зайво отриманих коштів на суму 345000,00грн. По вказаній службовій записці не проведене списання коштів з клієнтів АТ КБ "ПриватБанк" по операціях проведених без картки зі зняття готівки у банкоматі на суму 34500,00грн. та не списано з карток клієнтів інших банків які проводили зняття готівки з присутністю карток на суму 143100,00грн. Залишок недостачі склав 177600,00грн. В подальшому, за результатами проведеної роботи Службою Безпеки Банку з повернення коштів, загальна сума повернутих коштів станом на 14.01.2022р. склала 17700,00грн., а станом на 05.05.2022р. - 42100,00 грн. Також, було проведено списання коштів з карток (заблокованих) клієнтів АТ КБ "ПриватБанк" по операціях проведених без картки зі зняття готівки у банкоматі [NUMBER] за період інкасації 28.11.2021 13:14:48 - 30.11.2021 14:00:35, на суму 8\~400,00грн. Таким чином, загальний розмір неповернутих коштів на теперішній час складає 127100,00 грн. У зв`язку з викладеним вище просили, Стягнути з [PERSON] (ШН [NUMBER] ) на користь АТ КБ "ПРИВАТБАНК" суму спричиненої матеріальної шкоди у розмірі 127100,00 грн., а також понесені судові витрати у розмірі 3033,64грн. 13 вересня 2022 року ухвалою суду позовну заяву Акціонерного товариства Комерційний банк «ПРИВАТБАНК» до [PERSON] про відшкодування майнової шкоди, заподіяної підприємству працівником було залишено без руху, оскільки не відповідала вимогам викладених у статті 175 ЦПК України.. Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 28 вересня 2022 року було відкрито провадження у справі справу призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 13 серпня 2024 року у справі закрито підготовче судове засідання та призначено до судового розгляду по суті. Представник позивача у судове засідання не з`явився, до суду подана заява про розгляд справи за їх відсутності, проти проголошення заочного рішення суду не заперечують. Крім того 12.06.2024 через систему «Електронний суд» надіслали заяву, в якій просили закрити провадження в частині стягнення з відповідача 10910,00 грн, оскільки ця сума добровільно ним внесена в рахунок погашення спричиненої ним матеріальної шкоди; розглянути справу по суті, оскільки 15.02.2024 [PERSON] звернувся до Банку з заявою, в якій визнав свою вину у заподіянні майнової шкоди, просив розглянути можливість укладення мирової угоди щодо відшкодування майнової шкоди 127100,00 грн та судових витрат за подачу позову по цій справі. Крім того 20.02.2024 року [PERSON] звернувся до Банку із заявою, в якій надає дозвіл на відкриття на себе дебіторської заборгованості в сумі 127100 грн. для погашення нестачі коштів по банкомату CAK28713 за період інкасації 28.11.21 30.11.21. 27.03.2024 та 12.04.2024 [PERSON] вніс два платежа по 5455,00 грн відповідно до запропонованих умов мирової угоди (за лютий та березень 2024 року). Проте, в подальшому, відповідач перестав вносити платежі згідно запропонованого ним графіку (в квітні та травні 2024 погашень не було), тому АТ КБ "ПриватБанк" мирову угоду не погодив. В судове засідання відповідач не з`явився, про час, місце та дату судового розгляду справи повідомлявся належним чином, причин неявки суд не повідомив. У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд вважає можливим вирішити справу на підставі наявних доказів без участі відповідача. Розглянувши наявні матеріали справи, заслухавши думку учасників справи, оцінивши наявні в матеріалах справи та досліджені в судовому засіданні докази, суд встановив таке. Відповідно до\~трудового договору\~(шаблон\~№ 7002)\~від 19.07.2018\~року [PERSON] \~було прийнято\~на посаду інкасатор-водій РП у АТ КБ «ПРИВАТБАНК» з 19.07.2018р., за умовами підпункту 2.1 пункту 2 якого, працівник зобов`язується сумлінно виконувати свої трудові зобов`язання (а.с.8-14). 19.07.2018 між Акціонерним товариством «ПриватБанк» та [PERSON] укладено договір про повну матеріальну відповідальність (шаблон № 7002)(а.с.35-39). За умовами пункту 2.1 договір про повну матеріальну відповідальність (шаблон № 7002) предметом даного договору є прийом працівником на себе повної матеріальної відповідальності за незабезпечення цілісності і/або схоронності матеріальних цінностей роботодавця, за своєчасне поповнення карток клієнтів при встановленні бонусів, при виконанні покладених трудовим договором і локальними актами роботодавця трудових обов`язків і встановлених законодавством вимог, порушення яких тягне до фінансових втрат роботодавця. Згідно з\~п.\~3\~Договору про повну матеріальну відповідальність, працівник, що обіймає посаду і/або виконує роботу безпосередньо пов`язану зі зберіганням, обробкою, розподілом, продажем, відпуском, перевезенням або застосуванням у процесі роботи матеріальних цінностей, бере на себе повну матеріальну відповідальність за незабезпечення схоронності матеріальних цінностей, і у зв`язку з вищевикладеним зобов`язується, зокрема, дбайливо ставитись до матеріальних цінностей роботодавця і вживати заходів для запобігання заподіянню їм шкоди, здійснювати свої повноваження відповідно до процедур, правил, порядків, зазначених у нормативних актах роботодавця, вчасно повідомляти роботодавцеві про всі обставини, які загрожують забезпеченню цілісності і/або схоронності матеріальних цінностей, своєчасності поповнення карток клієнтів у разі встановлення бонусів, шахрайських дій відносно матеріальних цінностей; суворо дотримуватися встановлених правил здійснення операцій зі встановлення бонусів; належним чином виконувати покладені нормативними актами роботодавця посадові обов`язки; вести облік, складати й надавати у встановленому порядку товарно-грошові й інші звіти про рух і залишки переданих йому для зберігання, застосування роботодавцем матеріальних цінностей; брати участь у інвентаризації переданих працівникові для зберігання, використання матеріальних цінностей, у тому числі перевірках прийнятих працівником рішень у процесі розподілу матеріальних цінностей; відшкодувати повну вартість нанесеного винними діями і/або бездіяльністю збитку, заподіяного матеріальними цінностями.(а.с.35-40) Згідно витягу з наказу № Э.DN-ПП-2021-7091511 від 28.07.2021 «Про переміщення» [PERSON] з 28.07.2021 року переведено на посаду інкасатор-водій (а.с.41). Посадовою інструкцією «Інкассатор-водій-охоронець ГО» передбачено, зокрема при виконанні функцій (інкасатор-водій) обслуговування клієнтів, відділень Банку, банкоматів, номіналів самообслуговування в частині інкасації коштів, перевезення цінних та інших цінностей і попутних вантажів відповідати за організацію роботи підопічних касирів, дотримуватись трудової дисципліни в колективі, нести повну матеріальну відповідальність, за всі матеріальні і валютні цінності в рамках касового вузла, касового сховища сейфа, та іншого (а.с.16-34). За частиною першою статті 132 Кодексу законів про працю України за шкоду, заподіяну підприємству, установі, організації при виконанні трудових обов`язків, працівники, крім працівників, що є посадовими особами, з вини яких заподіяно шкоду, несуть матеріальну відповідальність у розмірі прямої дійсної шкоди, але не більше свого середнього місячного заробітку Суд вважає, що відповідач обіймаючи посаду інкасатора-водія мав статус посадової особи, так як відповідно до постанови Пленуму Верховного суду України від 26.04.2002 № 5 організаційно-розпорядчими обов`язками (наявність яких є характерним для поняття «посадова особа») є обов`язки по здійсненню керівництва галуззю промисловості, трудовим колективом, ділянкою роботи, виробничою діяльністю окремих працівників на підприємствах, в установах, організаціях незалежно від форм власності. Такі функції виконують, зокрема, керівники міністерств, інших центральних органів виконавчої влади, державних, колективних чи приватних підприємств, установ і організацій, їх заступники, керівники структурних підрозділів (начальники цехів, завідуючі відділами, лабораторіями, кафедрами), їх заступники, особи, які керують ділянками робіт (майстри, виконроби, бригадири тощо). Відповідно до події 54817 службової перевірки за фактом виникнення недостачі у банкоматі САК28713 за період інкасації 28.11.2021 13:14:48 30.11.2021 14:00:35, встановлено, що 28.11.2021р. в касі перерахунку інкасатору водієві [PERSON] видані касети: 1) . № С697791358197193 - з купюрами номіналом по 200грн., яку в банкомат САК28713 не завантажено, а повернуто в касу перерахунку. 2) . № N778589746188265 - з купюрами номіналом по 200грн., яку завантажено у банкомат САК28713. 3) № R248471396824656 - з купюрами по 200грн., яку завантажено у банкомат САК28713. 4) № L705848115284351 - з купюрами по 500грн., яку завантажено у банкомат САК28713. 28.11.2021 о 13:20:27 інкасатор водій ГО Департаменту регіональної інкасації у м. Києві [PERSON] (K2151091SSN, у банку з 19.07.2018), у складі екіпажу інкасаторів - водіїв - охоронців ГО Департаменту регіональної інкасації у м. Києві [PERSON] (K2120786GPB, у банку з 22.07.2019) та [PERSON] (K2250959SVS, у банку з 14.03.2011, водій) провів інкасацію банкомату САК28713. В подальшому, 30.11.2021 о 14:06:31 інкасацію зазначеного банкомату САК28713 також провів інкасатор-водій ГО Департаменту регіональної інкасації у м. Києві [PERSON] , у складі екіпажу інкасаторів - водіїв - охоронців ГО Департаменту регіональної інкасації у м. Києві [PERSON] та [PERSON] . За результатами інкасації від 30.11.2021 банкомату САК28713 було встановлено виникнення недостачі, яка утворилась в період з 28.11.2021р. 13:14:48 по 30.11.2021р. 14:00:35 на суму 522600,00 грн. За інформацією Департаменту із роботи з претензіями та системної інтеграції терміналів ГО, причиною виникнення недостачі у банкоматі САК28713, стала неправильно налаштована касета з купюрами номіналом 500грн., яка 28.11.2021 о 13:20 під час інкасації була завантажена у банкомат інкасатором [PERSON] . При проведенні видачі банкоматом купюр замість купюр номіналом 200грн., клієнтам видавався номінал 500грн. (вважалося 200грн., а видавалося 500грн.), при цьому з карток клієнтів списувалося 200грн., а не 500грн. (а.с.42-68) З наданих письмових пояснень [PERSON] з`ясовано, що 28.11.2021 о 13:14 як завжди проводив інкасацію банкомату САК28713, відкрив, зайшов у SOP, ввів логін та пароль, відкрив сейфову частину, дістав касети, вставив нові касети, прописав номінальні лічильники, номінал банкнот прописався автоматично. Зробив реверс, перевірив банкноти, вийшов з SOP та перевірив злистування диспенсеру. Потім відбалансував банкомат та зняв 600грн. (дало по 200грн. три купюри).(а.с.69) Відповідно до події 54817 службової перевірки за фактом виникнення недостачі у банкоматі САК28713 за період інкасації 28.11.2021 13:14:48 30.11.2021 14:00:35, встановлено, що у [PERSON] відсутня активна картка касових операцій яка необхідна для перевірки на відповідність налаштованих на номінал купюр касет завантажених у банкомат, з фактичною видачею цими касетами номіналу готівки. Згідно з письмових пояснень [PERSON] вбачається, що після того як він проінкасував банкомат САК28713, він не зробив контрольне зняття, оскільки у нього не було картки касових операцій, і він мав намір попросити свого колегу [PERSON] , зробити контрольне зняття за нього, однак відволікся, тому контрольного зняття готівки не було проведене. (а.с.70). В інструкції з інкасації банкоматів у пункті № 9 Установка еталонного значення (навчання касет за допомогою функції REFERENCE VALUES), вказано, що функція "REFERENCE VALUES" (Установка еталонного значення) виробляє виїмку певного числа банкнот з грошової касети. Вона служить для визначення типу банкноти в касеті, щоб встановити будь-які помилки видачі в процесі нормальної експлуатації.(а.с.77-112) Також встановлено, що відповідно до події 54817 службової перевірки за фактом виникнення недостачі у банкоматі САК28713 за період інкасації 28.11.2021 13:14:48 30.11.2021 14:00:35, що на "Путівнику" вказано, що для проведення інкасації банкомата інкасатору необхідні карти інкасатора (9876 **** і 7777 ****). Тобто, 28.11.2021 о 13:20:27 інкасатор - водій [PERSON] після завантаження банкомату САК28713, не провів належної перевірки на відповідність налаштованих на номінал купюр касет завантажених ним у банкомат, з фактичною видачою цими касетами номіналу готівки, що спричинило видачу банкоматом купюр клієнтам замість номіналу 200грн., видавався номінал 500грн. (вважалося 200грн., а видавалося 500грн.). По підготовленій службовій записці № Е. 11.0.0.0/4-1931 від 14.12.2021 "Про неправильно навчених номіналах при проведенні інкасації на банкоматі", Департаментом із роботи з претензіями та системної інтеграції терміналів ГО, по карткам клієнтів АТ КБ "ПриватБанк", які проводили зняття готівки у банкоматі САК28713 з присутності карток, проведене списання зайво отриманих коштів на суму 345000.00грн. По вказаній службовій записці не проведене списання коштів з клієнтів АТ КБ "ПриватБанк" по операціях проведених без картки зі зняття готівки у банкоматі на суму 34500.00грн. та не списано з карток клієнтів інших банків які проводили зняття готівки з присутністю карток на суму - 143100.00грн. Залишок недостачі склав 177600.00грн. В подальшому, за результатами проведеної роботи Службою Безпеки Банку з повернення коштів, загальна сума повернутих коштів станом на 14.01.2022р. склала 17700.00грн., а станом на 05.05.2022р. - 42100,00 грн. Також, було проведено списання коштів з карток (заблокованих) клієнтів АТ КБ "ПриватБанк" по операціях проведених без картки зі зняття готівки у банкоматі [NUMBER] за період інкасації 28.11.2021 13:14:48 - 30.11.2021 14:00:35, на суму 8\~400,00грн.(а.с.42-68, 71-76) Судом встановлено, що загальний розмір неповернутих коштів складає 127100,00 грн. Статтею 3 Кодексу законів про працю України встановлено, що законодавство про працю регулює трудові відносини працівників усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, виду діяльності і галузевої належності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами. Предметом регулювання законодавства про працю є забезпечення гарантій при покладені на працівників матеріальної відповідальності за шкоду, заподіяну підприємству, установі, організації (глава ІХ Кодексу законів про працю України ). За частиною першою статті 130 Кодексу законів про працю України , працівники несуть матеріальну відповідальність за шкоду, заподіяну підприємству, установі, організації внаслідок порушення покладених на них трудових обов`язків. Згідно з пунктом 1 частиною першою статті 134 Кодексу законів про працю України відповідно до законодавства працівники несуть матеріальну відповідальність у повному розмірі шкоди, заподіяної з їх вини підприємству, установі, організації, у випадках, коли, зокрема, між працівником і підприємством, установою, організацією відповідно до статті 135-1 Кодексу законів про працю України укладено письмовий договір про взяття на себе працівником повної матеріальної відповідальності за незабезпечення цілості майна та інших цінностей, переданих йому для зберігання або для інших цілей. Підставою настання матеріальної відповідальності працівників є трудове майнове правопорушення, тобто невиконання або неналежне виконання працівником покладених на нього трудових обов`язків, в результаті чого підприємству, установі чи організації була завдана майнова шкода. Трудові обов`язки працівника визначаються законодавством, трудовим договором, посадовою інструкцією, наказами керівника тощо. При покладенні матеріальної відповідальності права і законні інтереси працівників гарантуються шляхом встановлення відповідальності тільки за пряму дійсну шкоду, лише в межах і порядку, передбачених законодавством, і за умови, коли така шкода заподіяна підприємству, установі, організації винними протиправними діями (бездіяльністю) працівника. Ця відповідальність, як правило, обмежується певною частиною заробітку працівника і не повинна перевищувати повного розміру заподіяної шкоди, за винятком випадків, передбачених законодавством. За наявності зазначених підстав і умов матеріальна відповідальність може бути покладена незалежно від притягнення працівника до дисциплінарної, адміністративної чи кримінальної відповідальності (частина друга-третя статті 130 Кодексу законів про працю України ). Обов`язковими умовами настання матеріальної відповідальності працівника є: 1) пряма дійсна шкода; 2) протиправна поведінка працівника; 3) вина в діях чи бездіяльності працівника; 4) прямий причинний зв`язок між протиправною і винною дією чи бездіяльністю працівника і шкодою, яка настала. Відсутність підстав чи однієї з обов`язкових умов матеріальної відповідальності, звільняє працівника від обов`язку відшкодувати заподіяну шкоду. В роз`ясненнях, викладених в абзаці другому пункту 3 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику в справах про відшкодування шкоди, заподіяної підприємствам, установам, організаціям їх працівниками" від 29.12.1992 № 14, йдеться про те, що суд у кожному випадку зобов`язаний вживати передбачених законом заходів до всебічного, повного й об`єктивного з`ясування обставин, від яких згідно за ст. ст. 130, 135-3, 137 КЗпП залежить вирішення питання про покладення матеріальної відповідальності та про розмір шкоди, що підлягає відшкодуванню. Зокрема, з`ясовувати: наявність прямої дійсної шкоди та її розмір; якими неправомірними діями її заподіяно і чи входили до функцій працівника обов`язки, неналежне виконання яких призвело до шкоди; в чому полягала його вина; в якій конкретно обстановці заподіяно шкоду; чи були створені умови, які забезпечували б схоронність матеріальних цінностей і нормальну роботу з ними; який майновий стан працівника (пункт 1). Розглядаючи справи про матеріальну відповідальність на підставі письмового договору, укладеного працівником з підприємством, установою, організацією, про взяття на себе повної матеріальної відповідальності за незабезпечення цілості майна та інших цінностей (недостача, зіпсуття), переданих йому для зберігання або інших цілей (пункт 1 стаття 134 Кодексу законів про працю України), суд зобов`язаний перевірити, чи належить відповідач до категорії працівників, з якими згідно з статтею 135-1 Кодексу законів про працю України може бути укладено такий договір та чи був він укладений. Якщо шкоду заподіяно кількома працівниками, в рішенні суду має бути зазначено, які конкретно порушення трудових обов`язків допустив кожен працівник, ступінь його вини та пропорційна їй частка загальної шкоди, за яку до нього може бути застосовано відповідний вид і межі матеріальної відповідальності. Пункт 8 постанови Пленуму Верховного Суду України від 29 грудня 1992 року «Про судову практику в справах про відшкодування шкоди, завданої підприємствам, установам, організаціям їх працівниками» роз`яснює, що розглядаючи справи про матеріальну відповідальність на підставі письмового договору, укладеного працівником з підприємством, установою, організацією, про взяття на себе повної матеріальної відповідальності за незабезпечення цілості майна та інших цінностей (недостача, зіпсуття), переданих йому для зберігання або інших цілей (пункт 1 статті 134 Кодексу законів про працю України), суд зобов`язаний перевірити, чи належить відповідач до категорії працівників, з якими згідно статті 135-1 Кодексу законів про працю України може бути укладено такий договір та чи був він укладений. При відсутності цих умов на працівника за заподіяну ним шкоду може бути покладена лише обмежена матеріальна відповідальність, якщо згідно з чинним законодавством працівник з інших підстав не несе матеріальної відповідальності у повному розмірі шкоди. За змістом частини першої статті 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно статті 1192 Цивільного кодексу України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Як вказав Верховний Суд у постанові від 03.12.2019 у справі №686/26653/18, причинно-наслідковий зв`язок між діянням особи та заподіянням шкоди полягає в тому, що шкода є наслідком саме протиправного діяння особи, а не якихось інших обставин. Проста послідовність подій не повинна братися до уваги. Об`єктивний причинний зв`язок як умова відповідальності виконує функцію визначення об`єктивної правової межі відповідальності за шкідливі наслідки протиправного діяння. Заподіювач шкоди відповідає не за будь-яку шкоду, а тільки за ту шкоду, яка завдана його діями. Відсутність причинного зв`язку означає, що шкода заподіяна не діями заподіювача, а викликана іншими обставинами. При цьому, причинний зв`язок між протиправним діянням заподіювача шкоди та шкодою має бути безпосереднім, тобто таким, коли саме конкретна поведінка без якихось додаткових факторів стала причиною завдання шкоди. Враховуючи вищевикладене, оскільки відповідач працюючі на посаді інкасатора-водія ніс повну матеріальну відповідальність перед Акціонерним товариством Комерційний банк «ПриватБанк», що також підтверджується договором про повну матеріальну відповідальність (шаблон № 7002), та у зв`язку з неналежним виконанням своїх посадових обов`язків, нехтуючи нормативними актами та правилами, які регулюють його трудову діяльність, не провівши належної перевірки на відповідність налаштованих на номінал купюр касет завантажених ним у банкомат, з фактичною видачою цими касетами номіналу готівки, що спричинило видачу банкоматом купюр клієнтам, що спричинило нестачу, та як наслідок такі дії відповідача завдали матеріальної шкоди позивачу, враховуючи вимоги статей 130, 134, 135 Кодексу законів про працю України, суд вважає, що вина [PERSON] у спричинені матеріальної шкоди позивачу доведена належними та допустимими доказами, а тому позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню. Водночас, суд бере до уваги заяву позивача від 12.06.2024 про закриття провадження в частині стягнення з відповідача 10910,00 грн, оскільки ця сума добровільно ним внесена в рахунок погашення спричиненої ним матеріальної шкоди, та зменшує суму відшкодування. Відповідно до частини першої статті 141 Цивільного процесуального кодексу України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У зв`язку з тим, що позовні вимоги Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» задоволено у повному обсязі, тому з відповідача підлягає стягненню на користь позивача судовий збір 3033,64 грн. На підставі викладеного

Outcome: approved