Jurisdiction: civil
Date: 2024-07-24 00:00:00

10.06.2024 року до суду надійшов позов [PERSON] до Миколаївської міської ради, третя особа Приватний нотаріус Миколаївського міського нотаріального округу Миколаївської області Грищенко Людмила Анатоліївна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позов мотивує тим, що [INFO] померла тітка позивачки - [PERSON] . Після її смерті відкрилась спадщина - квартира у [ADDRESS] . 20.11.2019 [PERSON] склала заповіт, за яким заповіла все майно позивачці. Постановою про відмову у вчинені нотаріальних дій від 15.03.2024 року було повідомлено, що строк на прийняття спадщини пропущено. З початку повномасштабного вторгнення армії російської федерації перебувала в окупованому м. Херсон. Після звільнення м. Херсон - під постійними обстрілами. Тому, позивач просить визначити додатковий строк для прийняття спадщини після смерті тітки, тривалістю три місяці з дня набрання чинності рішенням суду. Ухвалою Заводського районного суду м. Миколаєва від 11.06.2024 року було відкрите провадження у справі, призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Ухвалою Заводського районного суду м. Миколаєва від 25.07.2024 року закрито підготовче провадження по справі та призначено її до судового розгляду по суті. У судове засідання позивач не з`явилася, надала до суду заяву, в якій просила справу розглянути справу за її відсутності, позовні вимоги просила задовольнити. Представник відповідача Миколаївської міської ради до судового засідання не з`явився, надав до суду заяву, у якій зазначив, що у зв`язку із великою завантаженістю працівників юридичного департаменту Миколаївської міської ради та великою кількістю судових справ, просив справу слухати без представника ММР, а рішення по справі прийняти за наявними матеріалами справи та у відповідності до вимог діючого законодавства. Приватний нотаріус Грищенко Л.А. надала до суду заяву, в якій просила справу розглянути за її відсутності. Суд, дослідивши подані сторонами документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, приходить до наступного. Судом встановлено, що [INFO] померла тітка позивача [PERSON] . Після її смерті відкрилась спадщина у вигляді квартири, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Інших спадкоємців, крім позивача після смерті [PERSON] немає. 20.11.2019 [PERSON] склала заповіт, за яким заповіла все майно [PERSON] 15.03.2024 року позивач звернулася до приватного нотаріуса Миколаївського міського нотаріального округу Грищенко Л.А. з приводу відкриття спадкової справи після смерті тітки. Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 15.03.2024 позивачу відмовлено у видачі на її ім`я свідоцтва про право на спадщину протягом 6 місяців з моменту відкриття спадщини позивачем не було подано заяву про прийняття спадщини нотаріусу. Згідно ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Статтею 1272 ЦК України встановлено, що у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно Правової позиції Верховного Суду України у справі № 6-85цс12, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу, то положення ч. 3 ст. 1272 ЦК України не застосовуються. Листом Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» роз`яснено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Зі змісту п. 207 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України вбачається, що письмову заяву про прийняття спадщини та відмову від неї може бути надіслано поштою (втратила чинність на підставі наказу Міністерства юстиції України № 296/5 від 22 лютого 2012 року). Надіслання заяви про прийняття спадщини поштою передбачено п. 3.5 гл. 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5. Норми ст. 1272 ЦК щодо права на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини застосовуються до спадкоємців, право на спадкування яких виникло із набранням чинності ЦК. Відповідно до ст. 1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори;2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Щодо поважності пропуску строку позивачем для прийняття спадщини, суд приходить до наступних висновків. Так, днем відкриття спадщини для позивача є 28.02.2022 року. Строк прийняття спадщини тривав до 28.08.2022 року включно. Позивач зазначає, що з огляду на повномасштабне вторгнення та військову агресію з боку російської федерації на території України після 24.02.2022 року нею пропущений строк для прийняття спадщини з поважних причин. Людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю (ст.3 Конституції України). Отже, з урахуванням веденого в Україні Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 року воєнного стану, у позивача виникли об`єктивні та істотні труднощі для своєчасної подачі заяви про прийняття спадщини, то суд констатує, що пропущення позивачем строку для подання заяви для прийняття спадщини є незначним. При цьому, позивач заяву про відмову від прийняття спадщини після смерті спадкодавця не подавала, від права на спадкування не усунута і бажає прийняти спадщину. Зазначені обставини є достатніми підставами вважати причину пропуску строку поважною. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.81ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустила строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини. Таким чином, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved