Jurisdiction: civil
Date: 2024-08-05 00:00:00

1.Стислий виклад позицій учасників справи Позивач 26.03.2024 року звернувся до суду з вище вказаним позовом, зазначивши, що між ним та [PERSON] 25.08.2020 року було укладено кредитний договір №СL-288343 про наданням кредиту в розмірі 110 00,00 грн. під 41,19 % річних з кінцевим терміном повернення до 22.08.2025 року. Позичальник виконав зобов`язання частково, заборгувавши станом на 30.01.2024 року 103\~566,45 грн., з них: 100\~108,51 грн. заборгованість за кредитом, 3457,97 грн. - заборгованість за відсотками. Також 25.08.2020 між АТ «Кредобанк» та [PERSON] було підписано додаток про відкриття кредитної лінії №ПКК/27111 від 25.08.2020 до заяви- Договору №26207021417957/980/РКО. Згідно розрахунку заборгованість [PERSON] по кредитному договору №КК/27111 від 25.08.2020 перед банком станом на 30.01.2024 становить 14145,85 грн., з яких: 11997,79 грн. заборгованість по тілу кредиту, 2148,06 грн. заборгованість за відсотками. [INFO] [PERSON] помер. Представником АТ «Кредобанк» двічі направлялись претензії-вимоги до спадкоємців [PERSON] , однак вони повертались відправнику з причини закінчення терміну зберігання. Враховуючи, що заборгованість по кредитному договору №СL-288343 від 25.08.2020 року та договору кредитної лінії №ПКК/27111 від 25.08.2020 не погашена, позивач звернувся до суду з даним позовом та просив суд стягнути солідарно зі спадкоємців [PERSON] - [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] на користь АТ «Кредобанк» суму заборгованості у розмірі 117712,30 грн., яка складається з заборгованості по кредитному договору №СL-288343 в сумі 103\~566,45 грн. та заборгованості по договору кредитної лінії №ПКК/27111 від 25.08.2020 в сумі 14145,85 грн. Також просить стягнути солідарно суму судового збору 3028,00 грн. та витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 11\~771,23 грн. Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити. Додатково пояснив, що всі відсотки в наданих розрахунках обраховані на день смерті позичальника, з того часу інші платежі не нараховувалися. Банк дізнався про смерть позичальника 30.12.2022 і того ж дня прямував претензію кредитора до державної нотаріальної контори. В спадковій справі немає відомостей щодо розшуку спадкового майна, тому банком з`ясовано, що за спадкодавцем зареєстровано право власності на 2/3 квартири в м. Луганськ. Успадкували зазначене майно спадкоємці першої черги за законом матір померлого і його малолітні діти, дружина від спадкування відмовилася. Однак офіційно спадкових прав на набуте майно оформлено жодною зі спадкоємиць не було. Припускає, що вартість спадкового майна наразі більша, ніж вказано в Державному реєстрі речових прав на майно. Щодо оцінки звернення ДПС з претензією кредитора покладається на думку суду. Щодо судових витрат додатково пояснив, що розмір гонорару обрахований як визначений у договорі процент від суми звернення до суду, інших доказів немає. Представник відповідачів в судовому засіданні проти позову заперечив і просить відмовити в його задоволенні. Звернув увагу на те, що вимога про стягнення з відповідачів коштів солідарно не відповідає вимозі закону спадкування наявного майна в частках, тому позивач обрав неправильний спосіб захисту. Спадкоємці не знали про наявність у спадкодавця кредитів, тому і не повідомляли банк про його смерть. Спадкового майна фактично немає, оскільки його наявність в м. Луганськ не дає їм можливості в будь-який спосіб як оформити, так і володіти, користуватися і розпоряджатися цим майном: посвідчення будь-якого правочину щодо майна на тимчасово окупованій території є неможливим, крім того, і документи на вказану квартиру теж залишилися в м. Луганськ. Вартість спадкової частки квартири, виходячи з даних Реєстру, становить 15760 грн., що є межами відповідальності спадкоємців. Оскільки це єдина офіційна інформація, яку можливо взяти до уваги, відповідачі погоджуються з цією вартістю спадкового майна як ринковою. Вважає, що банк пропустив строки звернення до спадкоємців з претензією кредитора, крім того, не довів, коли саме банку стало відомо про смерть позичальника. Щодо врахування вимоги кредитора ДПС вважає, що відповідальність спадкоємців має бути перед усіма кредиторами, але цього питання неможливо вирішити без їх звернення. Щодо судових витрат позивача представник відповідачок пояснив, що заявлені позивачем витрати на правничу допомогу є неспівмірними з обсягом і змістом роботи. Заявив про намір подання від імені відповідачок заяви про витрати на правничу допомогу в межах 10000 грн. після ухвалення рішення суду в разі часткового задоволення позову або ж відмови в позові. Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, органу опіки та піклування Хмельницької міської ради про час і місце судового розгляду справи повідомлений у встановленому законом порядку, подав заяву про розгляд справи за його відсутності. Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, Головного управління Державної податкової служби України у Хмельницькій області про час і місце судового розгляду справи повідомлений у встановленому законом порядку, на час розгляду справи по суті заяв, клопотань не подав. За таких обставин суд вважає за можливе судовий розгляд справи провести за відсутності представників третіх осіб в судовому засіданні. 2. Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду від 28.03.2024 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено у справі підготовче засідання. 25.04.2024 в підготовчому засіданні було розглянуто клопотання позивача про витребування доказів і задоволено його. Також було оголошено перерву для надходження відповіді на запит суду і з підстав залучення до участі у справі в якості третьої особи на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, органу опіки та піклування виконавчого комітету Хмельницької міської ради. Ухвалою від 28.06.2024 постановлено підготовче провадження у справі провести в дистанційному судовому засіданні з представником позивача в режимі відео конференції із застосуванням власних технічних засобів представника відповідача, як і всі подальші судові засідання у справі. Ухвалою суду від 10.07.2024 підготовче провадження закрито, справу призначено до судового розгляду по суті. 18.07.2024 ухвалою суду залучено до участі у справі в якості третьої особи на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, ГУ ДПС у Хмельницькій області, судовий розгляд справи відкладено. 06.08.2024 розгляд справи проведено і закінчено ухваленням рішення суду по суті заявлених вимог. 3. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин Встановлено, що 25.08.2020 року між АТ «Кредобанк» та [PERSON] було укладено кредитний договір № CL - 288343, згідно з яким [PERSON] отримав кредит у сумі 110 00,00 грн. під 41,19 % річних з кінцевим терміном повернення до 22.08.2025 року. АТ «Кредобанк»\~\~свої зобов`язання за договором виконав в повному обсязі, а саме надав позичальнику можливість розпоряджатись кредитними коштами на умовах, передбачених договором (арк. спр. 12, 13 т. 1). Позичальник покладених на нього обов`язків по договору кредиту не виконав, у зв`язку з чим станом на 30.01.2024 р. його заборгованість складає 103\~566,45 грн., з них: 100\~108,51 грн. заборгованість за кредитом, 3457,97 грн. - заборгованість за відсотками. Відсотки нараховані по жовтень 2021 року (арк. спр. 11, 13 28 т. 1). 25.08.2020 АТ «Кредобанк» та [PERSON] було складено додаток про відкриття кредитної лінії №ПКК/27111 від 25.08.2020 до заяви-Договору №26207021417957/980/РКО (арк. спр. 134 137 т. 1), згідно з яким [PERSON] отримав кредит в сумі 15000 грн. під 43,38 % річних з кінцевим терміном повернення до 24.08.2023 року (арк. спр. 30, 137 т. 1). АТ «Кредобанк»\~\~свої зобов`язання за договором виконав в повному обсязі, а саме надав позичальнику можливість розпоряджатись кредитними коштами на умовах, передбачених договором, тоді як позичальник покладених на нього обов`язків по договору кредиту не виконав, у зв`язку з чим, згідно наданого позивачем розрахунку, заборгованість [PERSON] по кредитному договору №КК/27111 від 25.08.2020 перед банком станом на 30.01.2024 становить 14145,85 грн., з яких: 11997,79 грн. заборгованість по тілу кредиту, 2148,06 грн. заборгованість за відсотками. Відсотки нараховані по жовтень 2021 року (арк. спр. 29 т. 1). Згідно свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , [PERSON] [INFO] помер (арк. спр. 154 т. 1). 20.12.2021 до Першої Хмельницької державної нотаріальної контори надійшла заява ГУ ДПС у Хмельницькій області від 15.12.2021, в якій містилися претензія в розмірі 5868,16 грн. до спадкоємців померлого [PERSON] та запит щодо надання інформації про осіб, які вступили в права спадщини після смерті [PERSON] (арк. спр. 2 т. 2). Того ж дня Першою Хмельницькою держнотконторою було зареєстровано за вказаним запитом спадкову справу № 593/2021 до майна [PERSON] (арк. спр. 4 т. 2). Заповіту [PERSON] не залишив (арк. спр. 5 т. 2). 15.08.2022 ГУ ДПС у Хмельницькій області повторно звернулося до нот контори із відповідними претензією та запитом (арк. спр. 6 т. 2). 30.12.2022 позивач звернувся до нот контори з претензією-вимогою до спадкоємців [PERSON] щодо кредитного договору № CL-288343 від 25.08.2020 (арк. спр. 156 т. 1, арк. спр. 7 т. 2). Аналогічна претензія була того ж дня подана позивачем щодо кредитного договору № КК/27111 від 25.08.2024 (арк. спр. 155 т. 1, арк. спр. 10 т. 2). 09.05.2023 рішенням Хмельницького міськрайонного суду у справі № 686/4326/23 [PERSON] було визначено додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка залишилася після смерті [PERSON] , - два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили (арк. спр. 16 т. 2). 27.06.2023 [PERSON] звернулася до нотконтори з заявою про прийняття спадщини після смерті сина [PERSON] (арк. спр. 15, 19, 20 т. 2). Того ж дня [PERSON] , дружина покійного, подала до нотконтори заяву про відмову від прийняття спадщини (арк. спр. 17, 21 т. 2). Згідно інформації з Єдиного реєстру боржників від 06.09.2023, [PERSON] внесений до зазначеного реєстру як боржник у виконавчому провадженні 67830284 за виконавчим документом ГУ ДПС у Хмельницькій області щодо стягнень на користь державного бюджету (арк. спр. 23 т. 2). Відповідно до довідки Першої Хмельницької державної нотаріальної контори за вих. № 846/02-14 від 06.05.2024 по спадковій справі № 593/2021 до майна померлого [INFO] [PERSON] , спадкоємцями за законом після смерті [PERSON] є матір та двоє малолітніх дітей відповідачки у справі. Свідоцтва про право на спадщину не видавались (арк. спр. 162 т. 1, арк. спр. 31 т. 2). Отримавши інформацію від нотконтори щодо спадкоємців [PERSON] від 15.09.2023, позивач 12.10.2023 надіслав претензії-вимоги безпосередньо [PERSON] у власних інтересах та в інтересах [PERSON] , [PERSON] , а також 14.02.2024 [PERSON] (арк. спр. 163 183 т. 1). З інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта за № 386233099 від 10.07.2024 (арк. спр. 76 77 т. 2) вбачається, що [PERSON] на момент смерті на підставі свідоцтва про право на спадщину від 07.10.2003 був власником 2/3 квартири [ADDRESS] . Загальна вартість зазначеної квартири 23641,00 грн. 4. Мотивована оцінка доводів сторін, норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування Заслухавши представників сторін, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов слід задовольнити частково з таких мотивів. Відповідно до ч. 1\~статті 1054 Цивільного кодексу України\~за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Відповідно до ч. 1\~ст. 1048 Цивільного кодексу України\~позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. Позивач свої зобов`язання щодо надання коштів за кредитним договором виконав, а позичальник прострочив їх повернення та сплату відсотків. Відповідно до ст. 608 ЦК України, зобов`язання припиняється смертю боржника, якщо воно є нерозривно пов`язаним з його особою і у зв`язку з цим не може бути виконане іншою особою. Зобов`язання з повернення кредитних коштів та відсотків, нарахованих спадкодавцеві за життя, не є нерозривно пов`язаним з особою боржника, тому не є таким, що припинилося. Відповідно до ч. 1 ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. У відповідності до ч. 1 ст. 1219 ЦК України, не входять до складу спадщини права та обов`язки, що нерозривно пов`язані з особою спадкодавця, зокрема: 1) особисті немайнові права; 2) право на участь у товариствах та право членства в об`єднаннях громадян, якщо інше не встановлено законом або їх установчими документами; 3) право на відшкодування шкоди, завданої каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 4) права на аліменти, пенсію, допомогу або інші виплати, встановлені законом; 5) права та обов`язки особи як кредитора або боржника, передбачені\~статтею 608\~цього Кодексу. Таким чином, обов`язки [PERSON] зі сплати заборгованості за кредитним договором, яка утворилася на момент смерті спадкодавця, ввійшли до складу спадщини після його смерті. Згідно з ч. 1 ст. 1281 ЦК України, спадкоємці зобов`язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги, та/або якщо вони спадкують майно, обтяжене правами третіх осіб. В межах своїх повноважень нотаріусом визначено трьох спадкоємців першої черги майна [PERSON] : відповідачок його матір і двох малолітніх доньок. З пояснень їх представника в судовому засіданні вбачається, що матір померлого та матір дітей померлого не знали про наявність відповідних кредитних договорів, тому не повідомляли позивача про смерть [PERSON] . Зазначених доводів позивачем не спростовано. Згідно з частинами 2, 3 ст. 1218 ЦК України, кредиторові спадкодавця\~належить пред`явити\~свої вимоги\~до спадкоємця,\~який прийняв\~спадщину,\~не пізніше\~шести місяців\~з дня\~одержання спадкоємцем\~свідоцтва про\~право на\~спадщину на\~все або\~частину спадкового\~майна незалежно\~від настання\~строку вимоги. Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, протягом шести місяців з дня, коли він дізнався про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину. З матеріалів справи вбачається наявність в спадкодавця лише одного об`єкта нерухомого майна 2/3 квартири у м. Луганськ. Свідоцтво про право на спадщину, як вбачається з матеріалів спадкової справи, жодним зі спадкоємців не одержано. Таким чином, з матеріалів спадкової справи вбачається, що позивач своєчасно звернувся з вимогами до спадкоємців щодо сплати заборгованості, створеної за кредитними договорами спадкодавцем. У відповідності до ч. 1 ст. 1282 ЦК України, спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Частки спадкоємців за законом є рівними, по 1/3 частці за кожним в силу ч. 1 ст. 1267 ЦК України. Таким чином, 2/3 (частка в об`єкті нерухомого майна спадкодавця) від 23641 грн. = 15760,67 грн. Оскільки справа не містить доказів іншої вартості спадкового майна, суд бере до уваги ту єдину визначену, яка наявна в матеріалах справи. Визначаючи розмір виплати позивачеві, суд виходить з того, що вимоги до спадкоємців заявили два кредитора, при цьому ГУ ДПС у Хмельницькій області також вчасно заявило відповідну вимогу. Неможливо допустити, щоб з вартості спадкового майна (яка значно менша за розмір вимог кредиторів) було задоволено лише одну із зазначених вимог без врахування іншої. Однак ЦК України не передбачає спеціальних правил розподілу коштів від вартості спадкового майна між кількома кредиторами спадкодавця. За таких обставин суд вважає за необхідне звернутися до ч. 1 ст. 8 ЦК України, за якою якщо цивільні відносини не врегульовані цим Кодексом, іншими актами цивільного законодавства або договором, вони регулюються тими правовими нормами цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, що регулюють подібні за змістом цивільні відносини (аналогія закону). За аналогією закону, на думку суду, до даних правовідносин можливе застосування ч. 1 ст. 112 ЦК України, яка передбачає черговість задоволення вимог кредиторів в разі ліквідації платоспроможної юридичної особи. За даною нормою, вимоги кредиторів такої особи задовольняються у такій черговості: 1) у першу чергу задовольняються вимоги щодо відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю, та вимоги кредиторів, забезпечені заставою чи іншим способом; 2) у другу чергу задовольняються вимоги працівників, пов`язані з трудовими відносинами, вимоги автора про плату за використання результату його інтелектуальної, творчої діяльності; 3) у третю чергу задовольняються вимоги щодо податків, зборів (обов`язкових платежів); 4) у четверту чергу задовольняються всі інші вимоги. Таким чином, вимоги щодо податків, зборів (обов`язкових платежів) підлягають у даній справі першочерговому задоволенню. Розмір вимоги третьої особи до спадкоємців [PERSON] , заявленої через нотконтору, становить 5868,16 грн. Беручи до уваги, що відповідачки зобов`язані добровільно сплатити цю суму першочергово перед вимогами банку, із встановленої судом вартості спадкового майна 15760,67 грн. слід вирахувати розмір вимоги третьої особи 5868,16 грн. Решта становитиме 9892,51 грн. Розподіливши вказану суму на трьох спадкоємиць відповідно до їх рівних часток у спадщині, отримуємо суму 3297,50 грн. з кожної спадкоємиці на користь банку. В цій частині позов слід задовольнити. Вимоги щодо солідарного стягнення до задоволення не підлягають, оскільки це прямо суперечить закону, а саме частині 1 ст. 1282 ЦК України. В решті позовних вимог позивачеві слід відмовити за їх недоведеністю. 5. Судові витрати Судові витрати у справі складаються з судового збору, сплаченого позивачем за подання позовної заяви до суду, в сумі 3028,00 грн. Оскільки позов задоволено частково, то судові витрати мають бути стягнуті з відповідачів пропорційно до задоволених позовних вимог, а саме: 3028,00 грн. сплаченого судового збору х 9892,50 грн. присуджених коштів : 117712,30 грн. заявлених до стягнення коштів = 254,74 грн. судового збору до стягнення, тобто по 84,82 грн. з кожної відповідачки. Крім цього, позивачем були заявлені витати на правничу допомогу в сумі 11771,23 грн. Однак вони не були підтвердженні належними доказами, оскільки справа не містить повного тексту договору банку з його представником, внаслідок чого неможливо визначити як узгоджений розмір гонорару представника позивача, так і порядок його підтвердження/розрахунку. За таких обставин суд дійшов висновку, що такі витрати стягненню не підлягають. Враховуючи вищевикладене та

Outcome: partial