Jurisdiction: civil
Date: 2024-07-29 00:00:00

22.03.2024 позивач [PERSON] звернулася до Вишгородського районного суду Київської області з позовом до Вишгородської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, відповідно до якого просить визначити їй додатковий строк терміном на 3 місяці для подання заяви про прийняття нею спадщини після смерті її брата [PERSON] , який помер [INFO] . Позовні вимоги обґрунтовані тим, що [INFO] помер її брат [PERSON] , який на момент смерті перебував на повному державному забезпеченні у Черешському психоневрологічному будинку-інтернаті Департаменту соціального захисту населення Чернівецької ОДА за адресою: [ADDRESS] . Позивач є сестрою померлого та на час його смерті не проживала та не була зареєстрована разом із ним. Окрім того, [INFO] помер батько позивачки - [PERSON] , у жовтні 2023 року, в рамках визначеного законом строку, позивач звернулася до приватного нотаріуса Вишгородського районного нотаріального округу Київської області Леденьова В.С. із заявою про прийняття спадщини після смерті свого батька. Саме при під час підготовки документів для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька позивачу стало відомо, що вона пропустила строк про прийняття спадщини після смерті її брата [PERSON] , оскільки з правовстановлюючих документів, які завжди знаходилися у її батька [PERSON] , їй стало відомо, що квартира [ADDRESS] належить на праві приватної власності [PERSON] , [PERSON] та їй - [PERSON] в рівних частках кожному, на підставі Свідоцтва про право власності на житло виданого згідно з Розпорядженням №181 виконкому Вишгородської міської ради від 22.07.1993 року. У зв?язку з цим нотаріусом було відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/3 частину квартири за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії №35/02-31 від 05.03.2024 року. Свою відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, нотаріус аргументував тим, що згідно ч. 1 ст. 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. З наданих документів вбачається, що позивач пропустила строк для прийняття спадщини після смерті її брата, а тому для вирішення даного питання їй рекомендовано звернутись до суду для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Спадкоємиці не було відомо про те, що окрім батька [PERSON] , право власності на квартиру зареєстровано і за померлим братом [PERSON] , оскільки брат з родиною не проживав та не був зареєстрований в зазначеній квартирі, що підтверджується відповіддю на запит №1037 від 23.10.2023 року. Розмови про майнові питання в родині не порушувались, свідоцтво про право власності на квартиру було видано у 1993 році, коли Позивачці виповнилося 15 років, до її відома факт та умови приватизації житла батьки не доводили, тому про даний факт їй стало відомо безпосередньо під час звернення до нотаріальної контори. Оскільки батько та матір позивача померли, інших спадкоємців за законом та за заповітом після смерті [PERSON] немає. Вказані причини несвоєчасного подання заяви про прийняття спадщини вважає поважними. На цих підставах позивач змушена звернутися до суду за захистом своїх прав. Позивач та представник позивача у судове засідання не з`явилися, будучи належним чином повідомленими про дату, час і місце його проведення. Представник позивача адвокат Клечановська Ю.І. подала заяву про розгляд справи завідсутності позивача та представника позивача, позов підтримала, просила задовольнити. Представник відповідача судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце його проведення. Подав до суду заяву, в якій просив проводити розгляд вказаної цивільної справи без участі представника відповідача на підставі наявних в матеріалах справи доказів. Ухвалою суду від 25.03.2024 відкрито провадження у справи, вирішено здійснювати розгляд за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання у справі. Ухвалою суду від 10.07.2024 підготовче провадження закрито, справу призначено до судового розгляду по суті. Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Враховуючи вищевикладене, зважаючи на те, що всі сторони по справі були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання, зважаючи на наявність заяв сторін по справі про розгляд справи за їх відсутності, а також враховуючи відсутність клопотань про відкладення судового розгляду, суд приходить до висновку про можливість здійснення судового розгляду за відсутності сторін по справі. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Згідно частини 8 статті 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Фактичні обставини, встановлені судом, зміст спірних відносин, докази, на підставі яких встановлені обставини справи. Судом встановлено, що відповідно до копії свідоцтва про народження (повторно) померлого [PERSON] , [INFO] , від 24.08.2023 серії [NUMBER] , виданого Вишгородським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Вишгородському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), він є сином [PERSON] . (а.с. 13) Згідно копії свідоцтва про народження позивача [PERSON] , [INFO] , серії [NUMBER] від 02.03.1978, виданого Бюро записів актів цивільного стану відділу РАЦС Подільського району міста Києва, вона є донькою [PERSON] . (а.с.11) Відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 05.05.1993, виданого Виконкомом Вишгородської міської ради, Виконком Вишгородської міської ради посвідчує, що квартира, яка знаходиться за адресою [ADDRESS] , дійсно належить на праві приватної (сумісної або часткової) власності [PERSON] та членам його сім`ї [PERSON] та [PERSON] в рівних частках кожному. (а.с. 17-20) Як вбачається з копії свідоцтва про шлюб (повторно) серії [NUMBER] від 05.12.2023, виданого Вишгородським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Вишгородському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), 16.08.1997 позивач [PERSON] зареєструвала шлюб із [PERSON] та змінила своє прізвище не « [PERSON] ». (а.с. 12) Згідно копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 18.02.2014, виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Вишгородського районного управління юстиції у Київській області, [INFO] померла матір позивача - [PERSON] (а.с. 25) Відповідно до копії свідоцтва про смерть (повторно) серії [NUMBER] від 25.08.2023, виданого Вишгородським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Вишгородському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), [INFO] помер [PERSON] , [INFO] . (а.с. 14) Відповідно до витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 11.01.2024 №75392981, 11.01.2024 приватним нотаріусом Леденьовим В.С. заведено спадкову справу №3/2024 (№ у спадковому реєстрі 71834882) після смерті [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] . (а.с. 62) Згідно постанови про відмову у вчиненні нотаріальних дій від 05.03.2024 приватний нотаріус Вишгородського районного нотаріального округу Київської області Леденьов В.С. розглянувши заяву [PERSON] для видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] , який помер [INFO] (спадкова справа №03/2024), відмовив останньому у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини. (а.с. 16-17) Норми права, які застосовує суд при вирішенні спірних правовідносин. Згідно з ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з вимогами п.п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 264 ЦПК України, під час ухвалення рішення суд вирішує, чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин. Частиною 1 ст. 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно ст.ст. 1268, 1269, 1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її і протягом шести місяців з часу відкриття спадщини спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ст. 1272 ЦК України у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Частиною 3 зазначеної статті передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як роз`яснено Верховним Судом України у п.26 постанови Пленуму від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» суди відкривають провадження у справі за позовом особи про визначення додаткового строку для прийняття спадщини у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця за місцем відкриття спадщини, наявність обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку про прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Щодо позовних вимог суд дійшов наступних висновків за результатами розгляду. Позивач вказує, що причини пропуску ним строку, встановленого для подачі заяви про прийняття спадщини є поважними, у зв`язку з необізнаністю, що її померлий брат мав частку у праві власності на квартиру, у зв`язку із тим, що їй ніхто ніколи не повідомляв подробиць стосовно приватизації зазначеної квартири, приватизація квартири відбувалася в момент, коли вона була ще неповнолітня, а також у зв`язку із тим, що її брат вже довгий час проживав окремо від неї та з ним не спілкувалася і вказаний факт виплив при оформленні спадщини після смерті її батька. Доказів, які в б свідчили про те, що вказані обставини не відповідають дійсності, під час розгляду справи отримано не було. Таким чином, суд вважає, що причини пропуску позивачем строку для своєчасного подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини є поважними, оскільки пов`язані з об`єктивними, непереборними та значущими перешкодами для вчинення цих дій. Оскільки, позивач в інший спосіб, крім як звернутися з позовом до суду про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, захистити своє порушене право не може, а також враховуючи той факт, що у відповідача відсутні заперечення з приводу заявлених позивачем позовних вимог тому суд дійшов висновку, про можливість надати позивачу додатковий строк для прийняття спадщини. Щодо судових витрат. Згідно зі ст. 141 ЦПК України при задоволенні позовних вимог з відповідача підлягає стягненню сплачений позивачем судовий збір. Разом з тим, цей спір виник не з вини відповідача, а внаслідок тривалої бездіяльності позивача. У зв`язку із цим, справедливим та розумним буде не стягувати судові витрати з відповідача на користь позивача. Враховуючи вищевикладене,

Outcome: approved