Jurisdiction: civil
Date: 2024-08-11 00:00:00

02 жовтня 2023 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до Лютенської сільської ради, третя особа: приватний нотаріус Ірпінського міського нотаріального округу Київської області Кінащук Марина Аркадіївна про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, в якому просить визначити додатковий строк для прийняття спадщини, що відкрилася після смерті брата [PERSON] , який помер [INFO] у м. Керч (АР Крим) терміном три місяці з дня набрання рішенням законної сили, вказуючи, що про смерть брата дізнався лише у серпні 2023 року від родичів, коли він перебував у м. Києві та він є єдиним спадкоємцем майна померлого брата. 10 жовтня 2023 року ухвалою суду відкрито провадження по справі у порядку загального позовного провадження. Згідно ухвали суду від 23.04.2024 року до участі у справі в якості третьої особи на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору залучено приватного нотаріуса Ірпінського міського нотаріального округу Київської області Кінащук Марину Аркадіївну та зобов`язано її надати суду інформацію про коло осіб, які звернулись з заявами про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] у м. Керч. 11 червня 2024 року закрито підготовче провадження і справу призначено до судового розгляду. Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явився, надав заяву, в якій просив його позовні вимоги задовольнити, справу розглянути без його участі, за участі його представника адвоката Андрєєва М. А. Представник позивача адвокат Андрєєв М. А. позов підтримав. Представник відповідача Лютенської сільської ради в судове засідання не з`явився, надав заяву, в якій просив справу розглянути без участі представника Лютенської сільської ради, при ухваленні рішення покладається на розсуд суду, відзиву на позов не надав. Третя особа приватний нотаріус Ірпінського міського нотаріального округу Київської області Кінащук М. А. в судове засідання не зявилась, про час та місце розгляду повідомлена належним чином. Суд, дослідивши матеріали справи та наявні в матеріалах справи докази, надавши їм належну правову оцінку, вважає, що позов не може бути задоволений з наступних підстав. Судом встановлено, що [PERSON] та [PERSON] є рідними братами, що підтверджується свідоцтвами про народження. Відповідно до Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно №348668663 від 01.10.2023 [PERSON] та [PERSON] на праві спільної часткової власності належало по 1/2 частині земельних ділянок кадастровий номер 5320484400:00:004:1201 площею 3,1958 га та кадастровий номер 5320484400:00:008:0113 площею 2,9455 га, які розташовані на території Лютенської сільської ради Гадяцького району Полтавської області. Також, із вказаної Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно вбачається, що [PERSON] на праві спільної часткової власності разом з [PERSON] належала по 1/2 частині квартира [ADDRESS] . [INFO] в м. Керч АР Крим помер [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть виданим 24.09.2022 Голосіївським відділом ДРАЦС у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ). Із витягу зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №77201691 від 04.06.2024 вбачається відсутність інформації щодо відкритих спадкових справ після смерті [PERSON] на території України. Позивач у позові стверджує, що є єдиним спадкоємцем після смерті брата [PERSON] . Проте, з доступних інформаційних ресурсів вбачається з рішення Печерського районного суду міста Києва від 15.08.2022 у справі № 757/20199/22-ц, що померлий [PERSON] мав дочку [PERSON] . Зокрема за заявою [PERSON] , в інтересах якої діяв [PERSON] , заінтересовна особа Печерський районний відділ у місті Києві відділ ДРАЦС Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Київ), про встановлення факту смерті, судом у вказаній цивільній справі було встановлено факт смерті [PERSON] , [INFO] , яка настала [INFO] у м. Керчі, АР Крим. У вказаному рішенні вказано, що [PERSON] є батьком заявниці [PERSON] . Також, з Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно вбачається, що [PERSON] на праві спільної часткової власності з [PERSON] належала квартира [ADDRESS] по 1\\2 частині, що теж свідчить про наявність інших спадкоємців про яких замочує позивач. Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців) (стаття 1216 ЦК України). Відповідно до частин першої, другої\~статті 1220 ЦК України\~спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя\~статті 46 цього Кодексу). У частині першій\~статті 1270 ЦК України\~визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша, друга\~статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008р. «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину, поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. Згідно роз`яснень, викладених у п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 року, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно вимоги ППВС України від 30.05.2008року №7, Інформаційного листа ВСС України від 16.05.2013року №24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», при відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Тобто належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину, або територіальні громади в особі органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Судом встановлено, що спадкодавець має дочку [PERSON] , яка зверталась до Печерського районного суду міста Києва із заявою про встановлення факту смерті [PERSON] на тимчасово окупованій території в АР Крим, проте позивачем вона не залучена до участі у справі як належний відповідач. До того ж, позивачем у позовній заяві взагалі не вказано про наявність у його померлого брата [PERSON] дітей, дружини, батьків, які, відповідно до ст. 1263 ЦК України, є спадкоємцями першої черги за законом. Лише за відсутності спадкоємців відповідачем може виступати територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Подібні висновки, викладені у постановах Верховного Суду: від 03 жовтня 2018 року у справі № 2516/1356/12-ц (провадження № 61-28938 св 18); від 15 січня 2020 року по справі № 200/9984/16-ц (провадження № 61-11977 св 19); від 25 березня 2020 року по справі № 140/871/16-ц (провадження № 61-38046 св 18), від 20.12.2021 у справі № 502/1603/18 (провадження № 61-10329св21), які суд враховує при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин на підставі ч. 4\~ст. 263 ЦПК України. До того ж, позивачем не було надано суду жодних доказів про те, що він взагалі звертався до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] і йому нотаріусом було відмовлено в оформленні спадщини з підстав пропуску ним строку для прийняття спадщини. Крім того суд не вважає поважною причиною пропуску строку прийняття спадщини несвоєчасне отримання інформації про смерть брата, яке до того ж не підтверджена ніякими доказами. Згідно ст. ст.12, 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. З огляду на викладене, суд прийшов до висновку, що в задоволенні даного позову слід відмовити.

Outcome: dismissed