Jurisdiction: civil
Date: 2024-08-05 00:00:00

04.03.2024 надійшла до суду вищевказана позовна заява. В обґрунтування своїх позовних вимог позивач зазначає, що 23 травня 2010 року позивач та відповідач уклали шлюб, однак спільне життя з відповідачем не склалося. З 2011 року вони проживають окремо, однак офіційно шлюб не розривали. Від шлюбу спільних дітей не мають. Влітку 2021 року позивач дізнався, що відповідач має дитину на ім?я « [PERSON] » від іншого чоловіка, а у 2023 році від служби у справах дітей він дізнався, що вказана дитина - [PERSON] [INFO] зареєстрований в порядку ст. 122 СК на ім?я позивача. Оскільки позивач заперечує своє батьківство відносно даної дитини, тому просить суд виключити відомості про батьківство [PERSON] [INFO] як батька дитини [PERSON] , запису №3 від 19 квітня 2017 року складеного Виконавчим комітетом Садівської сільської ради Луцького району Волинської області. Ухвалою Луцького міськрайонного суду від 06.03.2024 відкрито загальне позовне провадження у справі. Ухвалою Луцького міськрайонного суду від 16.04.2024 у справі призначено судову молекулярно-генетичну експертизу. Позивач та його представник в судове засідання не з`явилися, представник позивача подала заяву про розгляд справи у їх відсутності, позов підтримала, просила задовольнити. Відповідач в судове засідання не з`явилася, по невідомій суду причині, хоча належним чином була повідомлена про місце, дату та час судового засідання. Представник третьої особа без самостійних вимог на стороні позивача: Торчинської селищної ради в судове засідання не з`явилася, по невідомій суду причині, хоча належним чином була повідомлена про місце, дату та час судового засідання. Відповідно до п.1 ч. 3 ст. 223 ЦПК України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника), без поважних причин або без повідомлення причин неявки. У відповідності до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. За погодженням позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає вимогам ст. 280 ЦПК України. Проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, дослідивши матеріали справи, суд дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що згідно 23 травня 2010 року було зареєстровано шлюб між [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] (а.с.14). Згідно копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 19.04.2017 народився [PERSON] , батьком якого зазначено [PERSON] , матір`ю - [PERSON] , що підтверджується і витягом з Державного реєстру актів цивільного тану громадян щодо актового запису про народження (а.с.15-18). В силу вимог ч. 1 ст.122СК України у вказаному актовому записі про народження [PERSON] в графі «відомості про батька» зазначено позивача. Однак, позивач має обґрунтовані сумніви у своєму батьківстві та з його слів не є батьком дитини - [PERSON] . Відповідно до ст. 136 СК України, особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття. До вимоги чоловіка про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини позовна давність не застосовується. У відповідності до пунктів 10, 11 Постанови Пленуму Верховного суду України № 3 від 15.05.2006 р. «Про застосування судом окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» в судовому порядку батьківство може бути оспорено як у випадках, коли в Книзі реєстрації народжень батьками дитини записано осіб, які перебували у шлюбі між собою (статті 122, 124 СК), так і тоді, коли при реєстрації народження дитини її батьком на підставі спільної заяви батьків або заяви чоловіка, котрий визнавав себе батьком, записано особу, яка не перебувала у шлюбі з матір`ю дитини (статті 126, 127 СК). Згідно п.11 вищезазначеної Постанови Пленуму ВСУ, судам слід ураховувати, що відповідно до ст. 136 СК оспорювання батьківства можливе тільки після реєстрації народження дитини і до досягнення нею повноліття, а в разі її смерті не допускається. Оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст. 136 СК) - шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини. У відповідності до вимог ст.76, 77 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Відповідно до висновку експерта від 26.06.2024 №СЕ-19/103-24/6315-БД за результатами біологічної експертизи, біологічне батьківство [PERSON] , [INFO] , відносно малолітнього [PERSON] , [INFO] виключається. Відповідно до п.п.20 п.1 Розділу ІІІ Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18 жовтня 2000 року №52/2 з відповідними змінами, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану. Відповідно до п.2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, які затверджено наказом Міністерства юстиції України 12.01.2011 96/5 та зареєстровано в Міністерстві юстиції України 14 січня 2011 р. за N 55/18793, рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану є підставою для внесення таких змін. Так, судом встановлено, що [PERSON] був записаний батьком [PERSON] , [INFO] , хоча не є його біологічним батьком, що підтверджується висновком експерта від 26.06.2024 №СЕ-19/103-24/6315-БД. Європейський суд з прав людини, рішення якого є джерелом права згідно із статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», зауважив, що «на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства» (Калачова проти Російської Федерації № 3451/05, § 34, від 07 травня 2009 року). Відповідно до ст. 134 СК України, на підставі заяви осіб, зазначених у статті 126 цього Кодексу, або рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до актового запису про народження, складеного органами державної реєстрації актів цивільного стану України, та видає нове Свідоцтво про народження. З огляду на встановлені обставини справи, встановивши відсутність кровної спорідненості позивача та малолітньої дитини [PERSON] , враховуючи принципи справедливості, добросовісності та розумності цивільного судочинства, суд доходить висновку, що позовні вимоги є обгрунтованими, а тому підлягають задоволенню.

Outcome: approved