Jurisdiction: civil
Date: 2024-07-28 00:00:00

06.02.2024 року позивач звернувся до суду з позовом в інтересах держави в особі органів, уповноважених державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах: Управління Державного агентства меліорації,та рибного господарства у Хмельницькій області; Китайгородської сільської ради, до [PERSON] , про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконного вилову риби. Ухвалою суду від 15.02.2024 року прийнято позовну заяву, відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання. \~ \~ \~ \~02.04.2024 року ухвалою суду замінили сторону, Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Хмельницькій області, на Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області. 25.04.2024 року закрито підготовче провадження у справі, справу призначено до судового розгляду, про що постановлено ухвалу суду та повідомлено учасників справи. Обгрунтовуючи позовні вимоги позивач вказує, що 07 вересня 2023 року близько 17 год 30 хв, [PERSON] здійснив незаконний вилов риби на р. Дністер, поблизу с. Демшин, Китайгородської ОТГ Кам`янець-Подільського району, а саме: плітка\~1 шт. та окунь\~5 шт., загальною вагою 1,5 кг, використовуючи заборонені знаряддя лову - дві сітки, чим порушив ч. 1 ст.27, п.п. 3, 4 ч. 2 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ». Постановою Кам`янець - Подільського міськрайонного суду від 11.10.2023 по справі №676/6886/23 [PERSON] визнано винним у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 85 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу. Постанова не оскаржувалась та набрала законної сили 24.10.2023. Таким чином, вина [PERSON] у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП доведена та підтверджена постановою суду і додаткового доказування не потребує. Просить суд стягнути з [PERSON] , шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в розмірі 17 374,00 грн. Прокурор в судовому засіданні пояснила, що відповідача згідно постанови Кам`янець-Подільського міськрайонного суду від 11 жовтня 2023 року визнано винним за ч. 4 ст. 85 КУпАП, просить суд задовольнити позовні вимоги, а саме: стягнути з [PERSON] на користь Китайгородської сільської ради шкоду,заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в розмірі-17374,00 грн. та 3028,00 грн. судового збору, сплаченого за пред`явлення цього позову. Начальник Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області Алла Сиротчук, подала заяву про розгляд справи у відсутності представника Управління, позовні вимоги підтримують і просить суд їх задовольнити. Сільський голова Китайгородської сільської ради Кам`янець-Подільського району Хмельницької області Юрій Безродний, в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи у відсутності представника Китайгородської сільської ради, просить ухвалити рішення виходячи із наявних матеріалів та доказів. Представник відповідача [PERSON] , яка представляє інтереси на підставі ордера серії СЕ № 1080026 від 06.03.2024 року, подала суду заяву, просить суд зменшити розмір шкоди до 1700грн, та звільнити відповідача від сплати судового збору, враховуючи наступне: матеріальне становище [PERSON] ,який не працює,, через незадовільний стан здоров`я втратив роботу, будь яких доходів не має. Крім того, на його утриманні перебуває мати [PERSON] , яка є людиною похилого віку, перенесла інсульт. Суд вважає за можливе справу розглянути у відсутності представника Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області та представника Китайгородської сільської ради та представника відповідача,яка подала заяву про розгляд справи у її відсутності. Заслухавши пояснення прокурора вивчивши та дослідивши наявні у матеріалах справи письмові докази, суд приходить до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню, виходячи з таких підстав. Відповідач визнаний винним у тому, що 07 вересня 2023 року близько 17 год 30 хв, [PERSON] здійснив незаконний вилов риби на річці Дністер, поблизу с. Демшин Китайгородської ОТГ Кам`янець-Подільського району, а саме: плітка\~1 шт. та окунь\~5 шт., загальною вагою 1.5 кг, використовуючи заборонені знаряддя лову - дві сітки, чим порушив ч. 1 ст.27, п.п. 3, 4 ч. 2 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», підп.1 п. 1Розділу IV«Правил любительського та спортивного рибальства»,затверджених наказом\~Міністерства аграрної\~політики та\~продовольства України\~від 19.09.2022\~№700,яким забороняється добування (вилов) водних живих ресурсів такими знаряддями - сітками та пастками усіх типів та конструкцій, а також іншими сіт ковими знаряддями. Постановою Кам`янець - Подільського міськрайонного суду від 11.10.2023 року по справі №676/6886/23 [PERSON] визнано винним у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 85 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу. Постанова не оскаржувалась та набрала законної сили 24.10.2023. При цьому, як зазначив Верховний Суд у постанові від 10.01.2019 (справа № 541/307/17, провадження № 61-30797св18) при розгляді справ про відшкодування збитків, завданих державі внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, для відшкодування збитків за незаконне вилучення (добування) об`єктів тваринного світу навіть не має значення чи повернута незаконно вилучена (добута) риба у середовище свого перебування, чи ні ,з винної особи стягується причинена шкода. У відповідності з вимогами ч. 6\~ст. 82 ЦПК України\~вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Таким чином, до кола судових документів, обов`язкових для суду, який розглядає справу про правові наслідки дій або бездіяльності особи, закон відносить також і постанову суду в справі про адміністративне правопорушення, яка має преюдиційний характер щодо питань, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Відповідно до копії протоколу № 010110 про адміністративне правопорушення від 07 вересня 2023 року, виявлені: риба свіжа плітка\~1 шт. та окунь\~5 шт., дві сітки. Згідно копії розрахунку від 20 вересня 2023 року № 27 розміру шкоди, завдної рибному господарству внаслідок порушень правил рибальства та охорони водних біоресурсір, вид водних біоресурсів плітка (тарань); окунь; оцінка збитків, заподіяних внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення одного екземпляра водних біоресурсів незалежно від розміру та ваги (неоподатковуваного мінімуму доходів громадян) плітка (тарань) 92 ; окунь - 186; гривень за 1 (один) екземпляр плітка (тарань) 1564,00грн.; окунь 3162 грн.; кількість одиниць плітка (тарань) - 1; окунь - 5; Загальний розмір шкоди, завданої рибному господарству 17374,00 грн., відповідно до такси для обчислення розміру відшкодування шкоди заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання), або знищення громадянами України, іноземними громадянами та особами без громадянства цінних видів риб, водних безхребетних і водних рослин у рибогосподарських водних об`єктах України. 27.10.2023 року Управлінням Державного агентства меліорації та рибного господарства у Хмельницькій області листом №1-16-17/1235-23 повідомлено [PERSON] (відмітка про отримання 01.11.2023) про необхідність сплати заподіяної шкоди у сумі 17 374,00 грн., заподіяної порушенням законодавства у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Однак, інформація щодо компенсації завданої шкоди [PERSON] до Управління не надходила, та згідно інформації Китайгородської сільської ради до її бюджету кошти за порушення природоохоронного законодавства від [PERSON] не сплачені. Згідно пп. 3 п. 5 розділу IV Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених\~наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.09.2022 № 700, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 16.11.2022 за № 1412/38748 (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), для забезпечення охорони водних біоресурсів забороняється добування (вилов), транспортування або зберігання на рибогосподарському водному об`єкті (його частині), в його прибережній захисній смузі або у транспортному засобі чи на борту судна усіх видів морських звірів та водних біоресурсів, які занесені до Червоної книги України та/або включені до переліків регіонально рідкісних видів, що охороняються, та включені до інших переліків, що передбачені міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Відповідно до ст. 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шлейфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Згідно ч.1 ст. 27 Закону України «Про тваринний світ» у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюються на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України відповідно до цього та інших законів (ч. 2 ст. 27 Закону України «Про тваринний світ»). Статтею 34 Закону України «Про тваринний світ» передбачено, що користувачі об`єктами тваринного світу в установленому законодавством порядку зобов`язані додержуватись, зокрема: встановлених правил, норм, лімітів і строків використання об`єктів тваринного світу; використовувати тваринний світ у способи, що не допускають порушення цілісності природних угрупувань і забезпечують збереження тварин, яких не дозволено використовувати, тощо. Відповідно до положень ч. 2 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні, зокрема, в: порушенні правил використання об`єктів тваринного світу; незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища; перевищенні лімітів і порушенні інших встановлених законодавством вимог використання об`єктів тваринного світу, тощо. Відповідно до ст. 66 Конституції України, кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Відповідно до ст. 10, 63 Закону України «Про тваринний світ» громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Як зазначено у ч. 1 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», ч. 1 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» - порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Згідно ч. 2 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні в: порушенні правил використання об`єктів тваринного світу; незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища; перевищенні лімітів і порушенні інших встановлених законодавством вимог використання об`єктів тваринного світу, тощо. Як передбачено ч. 4 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України. Зазначені норми також містяться у ч. 4 ст.68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища». Шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності (ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів»). Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди. За загальним правилом, встановленим в ч. 1 ст. 1166 Цивільного кодексу України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відповідно до п. 6.3 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.02.1999 № 19 (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) застосування заходів адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних осіб від відшкодування у повному обсязі збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення цих Правил рибальства. Відповідно до п. п. 8 п. 2 Розділу ІІІ Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.09.2022 № 700 (в чинній редакції) рибалки зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну водним біоресурсам внаслідок порушення цих Правил, у порядку та розмірах, визначених законодавством. Відповідно до п. 17 Порядку здійснення любительського і спортивного рибальства, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 18.07.1998 № 1126, застосування заходів адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних осіб від відшкодування у повному обсязі збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення правил рибальства. Окрім цього, статтею 11 Закону України «Про тваринний світ», ст. 6 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» встановлено, що державне управління та регулювання у галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, окрім інших, здійснюють спеціально уповноважені центральні органи виконавчої влади з питань рибного господарства та його територіальні органи. Відповідно до п. 1, 7 Положення про Державне агентство меліорації та рибного господарства України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.09.2015 №895 Держрибагенство є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства і який реалізує державну політику у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства, меліорації земель та експлуатації державних водогосподарських об`єктів комплексного призначення, міжгосподарських зрошувальних і осушувальних систем. Держрибагентство (орган рибоохорони) здійснює свої повноваження безпосередньо, а також через утворені в установленому порядку територіальні органи (органи рибоохорони). Відповідно до п. 1, 3 Положення про Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Хмельницькій області (далі - Управління), затвердженого наказом Держрибагентства від 15.07.2016 №229 у редакції наказу від 23.02.2023 № 93 (зі змінами), що розміщене на офіційному сайті Управління за посиланням https://khm.darg.gov.ua/_polozhennja_0_2_menu_0_1.html, а також зі змінами внесеними наказом Держрибагентства від 23.03.2023 № 131 Управління Державного\~агентства меліорації\~та рибного\~господарства у\~Хмельницькій області\~(Хмельницький\~рибоохоронний патруль) є територіальним органом Державного агентства меліорації та рибного господарства України (Держрибагентства), діє у складі Держрибагентства як відокремлений структурний підрозділ і йому підпорядковується. Основним завданням Хмельницького рибоохоронного\~патруля є реалізація повноважень Держрибагентства у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства, меліорації земель. Згідно п.п. 5.3, 5.8 п. 5 вказаного Положення, Хмельницький рибоохоронний\~патруль окрім\~іншого: забезпечує здійснення державного нагляду (контролю) у галузі охорони, використання та відтворення водних біоресурсів; здійснює державний нагляд (контроль) за дотриманням правил використання, порядку придбання та збуту об`єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів. Відповідно до п.п. 8.1, 8.15 п. 8 зазначеного Положення посадові особи Хмельницького рибоохоронного патруля здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають такі повноваження, зокрема: здійснювати державний нагляд (контроль) за дотриманням правил використання, порядку придбання та збуту об`єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів; здійснювати перевірку знарядь добування, контролювати їх кількість, перевіряти відповідність до вимог законодавства у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, тощо. Хмельницький рибоохоронний патруль має право подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів (п.п. 7.4. п. 7 Положення). З урахуванням викладеного суд приходить до висновку про наявність правових підстав для стягнення з відповідача шкоди, заподіяної порушенням законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. При цьому суд уважає за доцільне в рамках розгляду цієї справи застосувати ч. 4\~ст. 1193 ЦК України. У відповідності з вимогами вказаної норми суд може зменшити розмір відшкодування шкоди, завданої фізичною особою, залежно від її матеріального становища, крім випадків, коли шкоди завдано вчиненням кримінального правопорушення. Суд ураховує, що відповідач [PERSON] , зареєстрований за адресою [ADDRESS] , разом з ним проживає матір [PERSON] , за якою він здійснює постійний догляд. \~ \~ \~ \~З урахуванням вказаних обставин, з огляду на те, що відповідач завдав шкоди адміністративним правопорушенням, суд зменшує розмір відшкодування завданої внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів шкоди та визначає до стягнення з відповідача у користь позивача 3374,00 грн. З відповідача слід стягнути на користь позивача витрати зі сплати судового збору в розмірі пропорційному задоволеним вимогам в розмірі-587,40 грн.

Outcome: partial