Jurisdiction: civil
Date: 2024-08-01 00:00:00

19 березня 2024 року до Дарницького районного суду міста Києва надійшла позовна заява [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу. В обгрунтування позовної заяви позивач [PERSON] вказала, що 06 вересня 2022 року між нею та відповідачем було укладено шлюб. Позивач зазначає, що неповнолітніх дітей сторони від шлюбу не мають. Між подружжям відсутнє взаєморозуміння, подальше спільне життя та збереження шлюбу є неможливим та суперечить інтересам позивача, а тому вона просить суд шлюб розірвати. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20 березня 2024 року цивільну справу № 753/5669/24 передано судді Шаповаловій К.В. Фактично справу було передано судді 22 березня 2024 року. 01 квітня 2024 року до суду надійшла відповідь з електронного реєстру територіальної громади м. Києва ГІОЦ/КМДА про зареєстроване місце проживання позивача та відповідача. Ухвалою від 02 квітня 2024 року суд відкрив провадження у справі та призначив її до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін на 02 травня 2024 року. У судове засідання призначене на 02 травня 2024 року учасники справи не з`явилися, подали до канцелярії суду заяви, у яких просили надати їм термін на примирення строком на три місяці. Ухвалою суду від 02 травня 2024 року провадження по справі було зупинено та надано сторонам строк на примирення терміном до 02 серпня 2024 року. Ухвалою суду від 02 серпня 2024 року було поновлено провадження у справі. У судове засідання сторони не з`явилися, від позивача до канцелярії суду надійшла заява, у якій зазначено, що позовну вимогу щодо розірвання шлюбу вона підтримує, просить шлюб розірвати. Причини неявки відповідача до суду невідомі, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, а саме -шляхом надсилання повістки про виклик до суду, яка надсилалася йому на адресу його місця реєстрації, а також шляхом надсилання смс-повідомлення на номер телефону, який зазначений у матеріалах справи. Причини неявки суду не повідомив, заяв з процесуальних питань суду не подавав. У відповідності до частини восьмої статті 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться. Положеннями статті 174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Проаналізувавши обставини справи у сукупності, суд доходить наступного висновку. Встановлено, що 06 вересня 2022 року між [PERSON] та [PERSON] було укладено шлюб, який зареєстровано Дарницьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Києві ЦМУ МЮ (м. Київ), актовий запис № 1683, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серія [NUMBER] ( а.с. 4). Сторони неповнолітніх дітей від шлюбу не мають. Як зазначала позивач у позовній заяві, сімейні відносини між нею та відповідачем не склалися, спільного господарства сторони не ведуть. Відповідач просив надати термін на примирення, так як вбачав за можливе налагодити відносини та відновити шлюбні стосунки. Судом було надано сторонам термін на примирення, однак не зважаючи на це, останнім так і вдалося налагодити стосунки та досягти примирення, що, зокрема, підтверджується заявою позивача у справі. Згідно із статтею 21 Сімейного кодексу України (далі - СК України), шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Так, відповідно до статті 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається (частини перша статті 24 СК України). Відповідно до частин третьої, четвертої статті 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом. Згідно із статтею 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. З огляду на зазначене, враховуючи те, що судом встановлено, що сім`я фактично розпалась та зберегти її неможливо, оскільки збереження сім`ї призведе до порушення інтересів кожного з подружжя, наявні підстави для задоволення позову щодо розірвання шлюбу.

Outcome: approved