Jurisdiction: civil
Date: 2024-08-04 00:00:00

Короткий зміст позовних вимог Позивач звернулася до суду з вказаними вимогами, посилаючись на ті обставини, що згідно з рішенням Миронівського районного суду Київської області у справі № 371/16/19 від 29 липня 2019 року з відповідача на її користь стягнуто аліменти на утримання сина [PERSON] , [INFO] , та доньки [PERSON] , [INFO] , у розмірі 1/3 частини всіх видів заробітку (доходу), але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно і до їх повноліття. Відповідно до виконавчого листа № 371/16/19, виданого Миронівським районним судом Київської області, державний виконавець Миронівського районного відділу державної виконавчої служби 11 вересня 2019 року відкрив виконавче провадження № 60037666. Внаслідок невиконання відповідачем рішення суду про стягнення аліментів на утримання дітей утворилася заборгованість зі сплати аліментів у розмірі 252052,02 грн. У відповідності до норм статті 196 Сімейного кодексу України, нею була нарахована пеня на суму заборгованості з аліментів за період з 01 серпня 2022 року до 21 березня 2024 року у розмірі 89084,70 грн. Відповідач є працездатною особою, не має на утриманні інших осіб, у лікарів нарколога та психіатра на обліку не перебуває, хронічних захворювань, які б перешкоджали йому виконувати свій обов?язок щодо утримання дітей, не має. Нараховану пеню у розмірі 89084,70 грн просила стягнути в судовому порядку. Процесуальні дії у справі, заяви, клопотання учасників справи Ухвалою судді Миронівського районного суду Київської області від 13 травня 2024 року відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи здійснити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. Згідно з даними довідки Маслівського старостинського округу № 11 Миронівської міської ради № 12/11-31/50 від 22 травня 2024 року [PERSON] проживає без реєстраційного обліку за адресою: будинок під номером [ADDRESS] . За даними відповіді № 619591 від 31 травня 2024 року з Єдиного державного демографічного реєстру відомості про адресу зареєстрованого місця проживання в реєстрі відсутні. Згідно з даними інформаційних довідок Відділу (центру) надання адміністративних послуг Миронівської міської ради Обухівського району Київської області № 01-21/325 від 06 червня 2024 року та Управління обліку та монуторингуінформації про реєстрацію місця проживання ЦМУ ДМС у м. Києві та Київській області від 12 червня 2024 року [PERSON] був зареєстрований за адресою: будинок під номером [ADDRESS] до 21 травня 2024 року, знятий із задекларованого місця проживання за заявою власника житла. Відповідно до положень частини 11 статті 128 ЦПК України, відповідач, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, викликається до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи. За наявності суперечливих відомостей щодо наявності у відповідача зареєстрованого місця проживання 15 липня 2024 року на офіційному веб-порталі судової влади України розміщено оголошення, за змістом якого відповідач повідомлявся про розгляд цивільної справи за його участі. Окрім того, копія ухвали про відкриття спрощеного провадження та копія позовної заяви з додатками направлялися 13 червня 2024 року та 12 липня 2024 року за зазначеним позивачем відомим місцем фактичного проживання відповідача за адресою: будинок [ADDRESS] . Проте, конверт із вкладенням повернуто до суду. Згідно даних довідки ф.20, сформованої представником відділення АТ «Укрпошта», причиною повернення відправлення вказано, що адресат відсутній за вказаною адресою. У зв`язку з наведеним, за відсутності можливості встановити зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) відповідача, суд вважає, що про розгляд справи відповідач повідомлений належно. Заяв із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та клопотань про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін до суду не надходило. Відповідно до положень статті 274 ЦПК України, справа розглянута за правилами спрощеного позовного провадження. Аргументи учасників справи Відповідач відзиву на позов не подав. Відповідно положень частини 2 статті 191 та частини 8 статті 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Фактичні обставини справи Суд встановив такі фактичні обставини. Сторони перебували у шлюбі, від якого мають неповнолітніх дітей: сина [PERSON] , [INFO] , та дочку [PERSON] , [INFO] . Шлюб між сторонами розірваний. Такі обставини підтверджуються даними свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Миронівського районного управління юстиції 14 січня 2014 року (а.с. 6), свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого Миронівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області 23 серпня 2016 року (а.с. 7), рішення Миронівського районного суду Київської області від 12 грудня 2018 року у справі № 371/985/18 (а.с. 8-9). На підставі судового рішення від 29 липня 2019 року, з [PERSON] на користь [PERSON] стягнуто щомісячно аліменти на утримання сина [PERSON] , [INFO] , та дочки [PERSON] , [INFO] , у розмірі 1/3 частини всіх видів заробітку (доходу), але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 04 січня 2019 року і до їх повноліття. \~ \~ \~ \~ Вказані обставини підтверджуються даними рішення Миронівського районного суду Київської області від 29 липня 2019 року у справі № 371/16/19 (а.с. 10-12). На підставі виконавчого листа, виданого 30 липня 2019 року Миронівським районним судом Київської області, державний виконавець Миронівського районного відділу державної виконавчої служби у Обухівському районі Київської області центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) 11 вересня 2019 року відкрив виконавче провадження № 60037666. Такі обставини підтверджуються даними копії виконавчого листа № 371/16/19 від 30 липня 2019 року та постанови про відкриття виконавчого провадження по ВП № 60037666 (а.с. 13, 14). З наданої позивачем довідки-розрахунку про стан заборгованості зі сплати аліментів № 16045, виданої 22 березня 2024 року Миронівським районним відділом державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції Київської області, вбачається, що платник аліментів [PERSON] станом на 22 березня 2024 року має заборгованість зі сплати аліментів на користь [PERSON] у розмірі 252052,02 грн. З довідки розрахунку вбачається, що станом на 31 липня 2022 року заборгованість зі сплати аліментів складає 159207,02 грн. З 01 серпня 2022 року до 21 березня 2022 року щомісяця нараховувалася заборгованість у розмірі 4805,00 грн, сплати аліментів за цей період не проводилася. (а.с. 16-17). Позивач у позовній заяві навела розрахунок пені за період з серпня 2022 року до березня 2024 року, виходячи зі щомісячного розміру заборгованості 4805,00 грн. Згідно з даними розрахунку загальний розмір пені за вказаний період складає 89084,70 грн. Мотиви суду та застосовані норми права Суд, дослідивши надані документи і матеріали, всебічно та повно з`ясувавши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи, дійшов висновку, що позов належить задовольнити частково. Статтею 180 СК України встановлено обов`язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Сплата аліментів за рішенням суду є одним зі способів виконання обов`язку утримувати дитину тим з батьків, хто проживає окремо від дитини. Відповідно до частини 1 статті 196 СК України, у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. Закріплений у даній статті захід відповідальності передбачає відповідальність за прострочення сплати аліментів, які зобов`язана особа повинна сплачувати за рішенням суду. Підставою для стягнення неустойки (пені) є винна поведінка платника аліментів. У статті 196 СК України не встановлено будь-яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною. Зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, тому при розгляді спорів про стягнення на підставі частини 1 статті 196 СК України пені від суми несплачених аліментів суд повинен з`ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане (тобто до останнього числа поточного місяця), та з урахуванням установленого обчислити розмір пені, виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму. При цьому сума заборгованості зі сплати аліментів за попередні місяці не додається до заборгованості за наступні місяці, а кількість днів прострочення обчислюється виходячи з того місяця, в якому аліменти не сплачувались. Зазначений висновок висловила Велика Палата Верховного Суду в постанові від 25 квітня 2018 року, ухваленій у справі № 572/1762/15-ц (провадження №14-37цс18), відступивши від правової позиції, висловленої у постанові Верховного Суду України від 1 липня 2015 року справі № 6-94цс15. Такий підхід Верховного Суду до розрахунку пені застосований також Касаційним цивільним судом у постановах від 12 вересня 2018 року у справі № 759/9457/15-ц, від 17 жовтня 2018 року у справі № 359/9950/16-ц, від 5 грудня 2018 року у справі № 372/264/15-ц. У постанові\~Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 17 листопада 2021 року в справі № 569/14819/19 (провадження № 61-1586св20) зазначено, що: «правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обовязку буде різним, отже, і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення. Пеня за заборгованість зі сплати аліментів нараховується на всю суму несплачених аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення. Отже, зобовязання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, тому при розгляді спорів про стягнення на підставі частини першої статті 196 СК України пені від суми несплачених аліментів суд повинен зясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобовязань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - обчислити розмір пені виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обовязку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму. Викладене узгоджується з правовими висновками Великої Палати Верховного Суду, висловленими у постановах від 25 квітня 2018 року у справі № 572/1762/15-ц (провадження № 14-37цс18) та від 03 квітня 2019 року у справі № 333/6020/16-ц (провадження № 14-616цс18)». У постанові Верховного Суду від 19 січня 2022 року у справі 711/679/21 викладено правовий висновок про те, що оскільки пеня є змінною величиною, основою для обчислення якої є саме заборгованість за аліментами за певний місяць, то формулювання «не більше 100 відсотків заборгованості» означає, що розмір пені не повинен перевищувати розмір заборгованості, на яку вона нараховується. У разі, якщо позивач, з урахуванням принципу диспозитивності предявив позов про стягнення пені за декілька місяців, то розмір пені за ці місяці не повинен перевищувати сукупний розмір заборгованості, на яку вона нараховується. При визначенні розміру пені позивач здійснила розрахунок пені на суму заборгованості за той місяць, в якому не проводилось стягнення аліментів, згідно з даними довідки-розрахунку про стан заборгованості по аліментах № 16045 від 22 березня 2024 року, обмежившись періодом для розрахунку починаючи з 01 серпня 2022 року до 21 березня 2024 року. Розмір пені за вказаний період за розрахунками позивача склав 89084,70 грн, що не перевищує суму заборгованості по сплаті аліментів. Пославшись на положення частини 1 статті 196 СК України, позивач заявила вимогу про стягнення пені у розмірі 89084,70 грн, тобто у розмірі, що не перевищує 100 % заборгованості по сплаті аліментів. Суд перевірив розрахунок пені за несвоєчасну сплату аліментів, який позивач навела у позовній заяві. Вказаний розрахунок здійснений позивачем з урахуванням даних довідки-розрахунку про стан заборгованості по аліментах № 16045 від 22 березня 2024 року, проте розрахунок складений не у відповідності до правил нарахування пені за несвоєчасну сплату аліментів, встановлених наведеними постановами Верховного Суду. Тому суд здійснив розрахунок пені, враховуючи принцип диспозитивності цивільного судочинства та беручи до уваги заявлені позивачем розмір щомісячної заборгованості зі сплати аліментів та період нарахування пені. За період з 01 серпня 2022 року до 31 серпня 2022 року розмір пені складає 1489,55 грн (4805,00*1%*31 день). За період з 01 вересня 2022 року до 30 вересня 2022 року розмір пені складає 1441,50 грн (4805,00*1%*30 днів). За період з 01 жовтня 2022 року до 31 жовтня 2022 року розмір пені складає 1489,55 грн (4805,00*1%*31 день). За період з 01 листопада 2022 року до 30 листопада 2022 року розмір пені складає 1441,50 грн (4805,00*1%*30 днів). За період з 01 грудня 2022 року до 31 грудня 2022 року розмір пені складає 1489,55 грн (4805,00*1%*31 день). За період з 01 січня 2023 року до 31 січня 2023 року розмір пені складає 1489,55 грн (4805,00*1%*31 день). За період з 01 лютого 2023 року до 28 лютого 2023 року розмір пені складає 1345,40 грн (4805,00*1%*28 днів). За період з 01 березня 2023 року до 31 березня 2023 року розмір пені складає 1489,55 грн (4805,00*1%*31 день). За період з 01 квітня 2023 року до 30 квітня 2023 року розмір пені складає 1441,50 грн (4805,00*1%*30 днів). За період з 01 травня 2023 року до 31 травня 2023 року розмір пені складає 1489,55 грн (4805,00*1%*31 день). За період з 01 червня 2023 року до 30 червня 2023 року розмір пені складає 1441,50 грн (4805,00*1%*30 днів). За період з 01 липня 2023 року до 31 липня 2023 року розмір пені складає 1489,55 грн (4805,00*1%*31 день). За період з 01 серпня 2023 року до 31 серпня 2023 року розмір пені складає 1489,55 грн (4805,00*1%*31 день). За період з 01 вересня 2023 року до 30 вересня 2023 року розмір пені складає 1441,50 грн (4805,00*1%*30 днів). За період з 01 жовтня 2023 року до 31 жовтня 2023 року розмір пені складає 1489,55 грн (4805,00*1%*31 день). За період з 01 листопада 2023 року до 30 листопада 2023 року розмір пені складає 1441,50 грн (4805,00*1%*30 днів). За період з 01 грудня 2023 року до 31 грудня 2023 року розмір пені складає 1489,55 грн (4805,00*1%*31 день). За період з 01 січня 2024 року до 31 січня 2024 року розмір пені складає 1489,55 грн (4805,00*1%*31 день). За період з 01 лютого 2024 року до 29 лютого 2024 року розмір пені складає 1393,45 грн (4805,00*1%*29 днів). За період з 01 березня 2024 року до 21 березня 2024 року розмір пені складає 1009,05 грн (4805,00*1%*21 день). Всього за період з 01 серпня 2022 року до 21 березня 2024 року розмір пені складає 28781,95 грн (1489,55+1441,50+1489,55+1441,50+1489,55+1489,55+1345,40+1489,55+1441,50+1489,55+ 1441,50+1489,55+1489,55+1441,50+1489,55+1441,50+1489,55+1489,55+1393,45+1009,05). У пункті 22 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» роз`яснено, що передбачена статтею 196 СК України відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів. Суд може зменшити розмір неустойки з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів, а за передбачених статтею 197 СК України умов - повністю або частково звільнити його від сплати заборгованості. Таким чином, під час розгляду справи суд повинен установити обставини, з якими закон пов`язує звільнення від відповідальності платника аліментів за їх прострочення або зменшення розміру неустойки. Відповідно до правил статті 614 ЦК України, відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання. Відповідач відсутність своєї вини у несплаті аліментів не доводив. Висновки за результатами розгляду Під час з`ясування характеру спірних правовідносин, предмету і підстав позову, наявності чи відсутності порушеного права чи інтересу та можливості його поновлення або захисту в обраний позивачем спосіб, суд дійшов наступних висновків. Аналіз ст.ст. 12, 13, 81, 89 ЦПК України вказує на те, що кожна сторона\~сама визначає\~стратегію свого\~захисту,\~зміст своїх\~вимог і\~заперечень,\~а також\~предмет та\~підстави позову,\~тягар доказування\~лежить на\~сторонах спору, сторона, яка звернулася до суду, повинна довести належними та допустимими доказами вимоги, що нею заявлені, суд розглядає справу виключно у межах заявлених ними вимог та наданих доказів. За таких обставин, звертаючись до суду з позовом саме на заявника покладається обовязок з доведення належними, допустимими та достатніми доказами своїх позовних вимог з посиланням на матеріально-правову підставу своїх вимог. Саме позивач мала довести в ході розгляду справи зміст порушених, оспорюваних чи невизнаних прав, обрунтувати підстави звернення до суду з позовними вимогами саме до заявленного відповідача та обгрунтувати відповідність обраного способу засхисту змісту порушенного права. Суд ухвалює рішення про задоволення позову, виходячи передусім із доведеності таких вимог заявником. Згідно правил\~ст.\~263\~ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що обставини, якими обґрунтовані заявлені вимоги про стягнення пені за прострочення сплати аліментів ґрунтуються на вимогах закону, позов підлягає задоволенню в межах заявлених позивачем позовних вимог про стягнення пені за несвоєчасну сплату аліментів з урахуванням визначеного позивачем розміру щомісячної заборгованості та періоду нарахування такої пені з 01 серпня 2022 року до 21 березня 2024 року. Щодо розподілу судових витрат При зверненні до суду позивач була звільнена від сплати судового збору. Згідно зі статтею 141 ЦПК України, з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір. На підставі викладеного,

Outcome: partial