Jurisdiction: civil
Date: 2024-07-23 00:00:00

28 лютого 2024 до Березанського міського суду Київської області на підставі ухвали Яготинського районного суду Київської області від 01 лютого 2024 року передано на розгляд за підсудністю в порядку ст. 31 ЦПК України позовну заяву [PERSON] до [PERSON] про стягнення коштів. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що в серпні 2023 року позивач ( [PERSON] ) та її син, [PERSON] звернулися до [PERSON] та уклали усний договір підряду щодо будівництва індивідуального житлового будинку за адресою: [ADDRESS] на земельній ділянці площею 0,100 га (кадастровий номер: 3210400000:04:010:0069), яка належить позивачу на праві приватної власності. Оскільки позивач є інвалідом 2 групи та не може самостійно займатися будівництвом, то між ними було вирішено, що всіма організаційними питаннями щодо будівництва будинку, у тому числі оплаті будівельних матеріалів та робіт буде здійснювати її син, [PERSON] . Як вказує позивач, згідно з усною домовленістю між нею та [PERSON] , останній повинен був провести будівництво по зведенню житлового будинку (під ключ) згідно будівельного паспорту на будівництво індивідуального житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами, виданого відділом містобудування та архітектури м. Березань Київської області від 19 лютого 2018 року. На виконання робіт позивач передала через свого сина [PERSON] грошові кошти в розмірі 21 (двадцять одна) тисяча доларів США. Так, відповідно до розписки від 14.08.2023 [PERSON] було отримано від [PERSON] 6000 (шість тисяч) доларів США на виконання наступних робіт: купівля, монтаж ж/б кілець 3 шт. по 1,3 м, водопровідну трубу, оренда екскаватора, викопка грунту з подальшою арміровкою і заливкою бетону. Відповідно до розписки від 01.09.2023 [PERSON] було отримано 7000 (сім тисяч) доларів США на будівництво стін будинку. Згідно з розпискою від 28.09.2023 [PERSON] було отримано 5000 (п`ять тисяч) доларів США на продовження будівельних робіт приватного будинку та відповідно до розписки від 06.11.2023 [PERSON] було отримано 3000 (три тисячі) доларів США на закупівлю матеріалів, а саме: дерево на будівництво даху та металочерепицю. Всього [PERSON] отримав 21 (двадцять одну) тисячу доларів США, що в еквіваленті до національної валюти гривня відповідно до курсу НБУ становить 766\~737 (сімсот шістдесят шість тисяч сімсот тридцять сім) гривень. Як стверджує позивач, на теперішній час (на час звернення до суду з позовом) [PERSON] не виконано ряд робіт по будівництву, а саме: не зведений мансардний поверх та облаштування перегородок, перекриття, підлог, даху та покрівлі, вікон, дверей, сходів, внутрішнє оздоблення, електрозабезпечення, опалення, водопостачання та каналізації. З метою зафіксувати стан будинку та розрахувати вартість виконаних робіт та матеріалів, 28.12.2023 позивач звернулася до суб`єкта оціночної діяльності з метою надання незалежного висновку про ринкову вартість об`єкта незавершеного будівництва (недобудованого житлового будинку), який знаходиться на земельній ділянці кадастровий номер 3210400000:04:010:0069 та власником якої є [PERSON] . Згідно з висновком було встановлено, що ступінь будівельної готовності незавершеного будівництвом житлового будинку, що розташований за адресою: [ADDRESS] , станом на 28.12.2023 склала 32 %. Половина третього, четвертий та п`ятий етап робіт не виконані взагалі. Вартість об`єкту виконаних робіт (будівельних матеріалів, обладнання, виробів, конструкцій, робіт тощо), які були використані в процесі будівництва житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами склала 422\~250 (чотириста двадцять дві тисячі двісті п`ятдесят) гривень 00 копійок. Згідно з висновком вартість матеріальних збитків, нанесених власникові майна внаслідок недобросовісного виконання договірних зобов`язань по будівництву житлового будинку з надвірними будівлями і спорудами (об`єкту незавершеного будівництва) за адресою: [ADDRESS] , станом на 28.12.2023 склала 344\~487 (триста сорок чотири тисячі чотириста вісімдесят сім) гривень 00 копійок, з ПДВ. У позовній заяві зазначено щодо витрат, пов`язаних з розглядом справи, таке. 28.12.2023 за заявою позивача було проведено дослідження вартості матеріальних збитків суб`єктом оціночної діяльності ПП «Авто-Експрес», сертифікат ФДМУ № 551/2022 від 15.11.2022. Згідно з квитанцією № 42 від 28.12.2023-01 послуги експерта-оцінювача згідно з договором № 28.12/2003-01 на проведення незалежної оцінки склали 10\~000,00 гривень. Отже, [PERSON] просить суд стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] грошові кошти у розмірі 344\~487 (триста сорок чотири тисячі чотириста вісімдесят сім) гривень 00 копійок. Стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] витрати, пов`язані з розглядом справи на проведення незалежної оцінки в сумі 10\~000,00 гривень. Представник відповідача [PERSON] адвокат Вак О.В. реалізувала процесуальне право відповідача та подала 21.03.2024 через систему «Електронний суд» відзив на позовну заяву, який був зареєстрований канцелярією суду за вх. № 1015 від 22.03.2024 (т. 1, а.с. 140-143). У відзиві адвокат вказує, що, ознайомившись із матеріалами справи та поданим [PERSON] позовом, [PERSON] заявлені позовні вимоги не визнає з таких підстав. Доводи позивача, що між нею та відповідачем фактично був укладений договір підряду не можна визнати обґрунтованими та доведеними. Жодних правовідносин між [PERSON] та [PERSON] не існує, будь-яких зобов`язань щодо позивача відповідач на себе не брав, жодних коштів від неї не отримував. Як вбачається з матеріалів справи, долучені позивачем розписки відповідача були адресовані безпосередньо третій особі [PERSON] , а не позивачу [PERSON] . Наявність незрозумілої заяви, з якої вбачається, що позивачка доручає третій особі займатися будівництвом та сплачувати кошти, не свідчить про існування договірних відносин між [PERSON] та [PERSON] Адвокат Вак О.В. зазначає, що доручення на вчинення дій, по-перше, має бути нотаріально посвідченим, по-друге, в разі наявності нотаріального посвідчення, могло б давати право [PERSON] звертатися до суду в якості представника інтересів [PERSON] , а не переймати на себе права та обов`язки сторони по договору та процесуальний статус позивача. Саме за домовленістю [PERSON] та [PERSON] , [PERSON] фінансував усі підряді роботи, які проводилися [PERSON] за адресою: [ADDRESS] . Як вбачається з розписки від 31.09.2023 [PERSON] взяв в [PERSON] 7000 тисяч умовних одиниць на будування стін приватного будинку, в свою чергу зобов`язався нести повну відповідальність за всіма технологічними процесами. Чітко фіксуючи закупівлю кількості будівельних матеріалів. Також нести відповідальність за зведення стін, за якість і своєчасне будівництво, монтаж плит і сходи також на його відповідальності. Згідно з розпискою від 28.09.2023 [PERSON] взяв 5000 тисяч доларів на продовження будівельних робіт приватного будинку за адресою: [ADDRESS] . Взяв вказану суму для продовження будівельних робіт по зведенню стін та даху. Згідно з розпискою від 21.08.2023 [PERSON] бере у громадянина [PERSON] 6000 (шість тисяч) доларів США на виконання таких робіт: купівлі монтаж Ж/Б 3 шт. по 1,5 м, водопровідну трубу, оренда екскаватора, викопання ґрунту з подальшою арматурною вистановлення цементу і заливки бетону. Відповідно до\~розписки від\~06.11.2023\~ [PERSON] \~бере три\~тисячі на продовження будівництва та закупівлю матеріалів, а саме: дерево для будівництва даху. І подальшу заливку підлоги 1-го поверху, будівництво знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Зобов`язуюся контролювати всі технологічні процеси та якість будівельних матеріалів і робіт. Як зауважує представник відповідача у відзиві, виконання робіт здійснювалося виключно щодо послуг вказаних у розписках та будь-яких додаткових робіт [PERSON] проводити не зобов`язувався. При цьому, виконання послуг за наданими позивачем розписками було виконано в повному обсязі, більше того, частину матеріалу було придбано за кошт відповідача, який [PERSON] зобов`язувався компенсувати. Той факт, що саме [PERSON] є власником земельної ділянки, на якій здійснювалося будівництво будинку, [PERSON] нічого відомо не було, та не може свідчити про наявність договору підряду між позивачем та відповідачем. Безпосередньо з [PERSON] відповідач по справі не контактував та будь-яких домовленостей з нею не досягав. На переконання представника відповідача, наявний висновок експерта викликає здивування, оскільки експерт не встановлює збитки неякісним виконанням робіт, а рахує якісь методичні вартості матеріалів від 2023 року з коефіцієнтом, не враховуючи реально використані матеріали та їх вартість, не враховує, що вартість одного і того ж матеріалу може бути різною в залежності від виробника, не встановлює жодних неякісних робіт чи використання неякісних матеріалів, та не враховує, що сума за роботи була погоджена сторонами і не підлягає оцінці. Відтак, з огляду на вказані обставини, відповідачем не було порушено будь-яких прав [PERSON] , а тому заявлений нею позов є безпідставним. Відсутність порушеного права й інтересу встановлюється при розгляді справи по суті і є самостійною підставою для прийняття судом рішення про відмову у позові. Отже, адвокат Вак О.В. просить суд відмовити [PERSON] у задоволенні позовних вимог в повному обсязі. 09.04.2024 через систему «Електронний суд» представник позивача подала відповідь на відзив, у якій вказала, що відповідач у відзиві категорично заперечує про існування будь-яких правовідносин між ним та позивачем [PERSON] , вказує, що йому нічого не було відомо, що саме [PERSON] є власником земельної ділянки, на якій здійснювалося будівництво будинку та безпосередньо з [PERSON] він ніколи не контактував та будь-яких домовленостей не досягав. Дані твердження відповідача [PERSON] є недостовірними та такими, що вводять навмисно суд в оману. Так, саме позивач [PERSON] знайшла по оголошенню в мережі «Фейсбук» для виконання робіт з будівництва будинку [PERSON] . В подальшому позивач контактувала з [PERSON] з приводу будівництва телефоном, і той факт, що її син надавав кошти, а відповідач їх отримував не може бути підставою відсутності будь-яких правовідносин між позивачем та відповідачем. 16.12.2023 між позивачем [PERSON] та відповідачем [PERSON] відбулася телефонна розмова, в якій позивач просила надати звіт за всі надані кошти, а відповідач намагався пояснити, куди «він дів» всі передані кошти і в цей момент він не повідомляв, що він її не знає, гроші у неї не брав та будівництвом її будинку не займається. Так, як стверджує представник позивача, у своєму відзиві відповідач сам підтверджує факт отримання коштів 6000 (шість тисяч) доларів США на виконання наступних робіт: купівля, монтаж ж/б кілець 3 шт. по 1,3 м, водопровідну трубу, оренда екскаватора, викопка ґрунту з подальшою арміровкою і заливкою бетону; 7000 (сім тисяч) доларів США на будівництво стін будинку; 5000 (п`ять тисяч) доларів США на продовження будівельних робіт приватного будинку; 3000 (три тисячі) доларів США на закупівлю матеріалів, а саме: дерево на будівництво даху та металочерепицю. Всього [PERSON] отримав 21 (двадцять одну) тисячу доларів США, що в еквіваленті до національної валюти гривня відповідно до курсу НБУ становить 766\~737 (сімсот шістдесят шість тисяч сімсот тридцять сім) гривень. Також відповідач у своєму відзиві стверджує, що виконання ним послуг за розписками було виконано в повному обсязі та частину матеріалу було придбано за кошт відповідача. Однак, відповідач не надав жодного доказу виконання робіт в повному обсязі та придбання матеріалів. Що стосується висновку експерта від 28.12.2023, наданого позивачем, то експертом було проведено незалежну оцінку вартості: будівельних матеріалів, обладнання, виробів, конструкцій, робіт тощо, які були використані в процесі будівництва житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами, з метою визначення вартості матеріальних збитків, нанесених власникові майна, внаслідок недобросовісного виконання договірних зобов`язань. Експертом було зроблено висновок про наступне: ступінь будівельної готовності будинку склала 32 %; вартість об`єму виконаних робіт (будівельних матеріалів, обладнання, виробів, конструкцій, робіт, тощо), які були виористані у процесі будівництва житлового будинку склала 422\~250,00 гривень; вартість матеріальних збитків, нанесених власникові майна, внаслідок недобросовісного виконання договірних зобов`язань по будівництву будинку склала 344 487,00 гривень. До висновку додано методику та порядок розрахунку. Отже, представник позивача адвокат Динник О.В. просить суд задовольнити позов [PERSON] до [PERSON] , третя особа: [PERSON] про стягнення коштів (т. 1, а.с. 170-172). Ухвалою Березанського міського суду Київської області від 29.02.2024 було залишено позовну заяву без руху. Ухвалою судді від 06.03.2024 прийнято вказану позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено здійснювати в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання. 17.04.2024 закрито підготовче провадження у справі та призначено вказану вище цивільну справу до судового розгляду по суті, про що винесено відповідну ухвалу. Позивач [PERSON] , належним чином повідомлена про дату, час і місце судового засідання, призначеного на 24.07.2024, до суду не з`явилася (т. 1, а.с. 224). Представник позивача адвокат Динник О.В. в судовому засіданні позовні вимоги підтримала в повному обсязі, посилаючись на обставини, викладені у позовній заяві. Зазначила, що відповідач не заперечує, що отримав 21\~000 доларів США для будівництва. Крім того, відповідач, не погоджуючись з висновком експерта, не надав власних розрахунків та висновку іншого експерта. Відтак, представник позивача просить суд стягнути з [PERSON] на користь позивача [PERSON] грошові кошти у розмірі 344\~487 та стягнути з відповідача на користь позивача витрати, пов`язані з розглядом справи на проведення експертизи у розмірі 10\~000,00 гривень. Представник відповідача адвокат Вак О.В., участь якої у судовому засіданні була забезпечена за її клопотанням в порядку ст. 212 ЦПК України проти задоволення позовних вимог заперечила, свою позицію обґрунтовуючи тим, що між позивачем та відповідачем ніколи не виникало будь-яких зобов`язань. [PERSON] ніколи не отримував кошти від позивача [PERSON] , що підтверджується матеріалами справи. Кошти він отримував від [PERSON] . Відтак, вона не має ніякого права вимоги до позивача про повернення коштів. Адвокат Вак О.В. вказує, що є незрозумілим, яким чином визначено момент завершення зобов`язання, оскільки [PERSON] не відмовляється виконати роботи, жодних термінів виконання робіт у розписках не зазначено, тому передчасно робити висновки. Щодо висновку експерта, представник відповідача наголосила, що звіт не містить вказівки на справжню мету проведення оцінки завданих збиктів, натомість у ньому вказано: мету: «розподіл житлового будинку та господарських будівель і споруд у судовому порядку». Експертиозою не встановлено дійсну вартість робіт та матеріалів, не застосовано ринковий підхід. На думку представника відповідача, застосування при проведенні оцінки методу заміщення в даному випадку є недопустимим. Отже, на підставі викладеного вище адвокат Вак О.В. просила суд відмовити у задовленні позову у повному обсязі. Третя особа, яка не заявляє самстійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: [PERSON] , належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, призначеного на 24.07.2024, до суду не з`явився (т. 1, а.с. 233). 03.04.2024 до канцелярії суду надійшла заява третьої особи [PERSON] , датована 27.03.2024, у якій він вказав, що позовну заяву підтримує в повному обсязі, просить її задовольнити. Справу просить слухати за його відсутності (т. 1, а.с. 169). Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Експертом може бути особа, яка володіє спеціальними знаннями, необхідними для з`ясування відповідних обставин справи (ч. 1 ст. 72 ЦПК України). Як передбачено ч. 4 ст. 72 ЦПК України експерт зобов`язаний з`явитися до суду за його викликом та роз`яснити свій висновок і відповісти на питання суду та учасників справи. За відсутності заперечень учасників справи експерт може брати участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції. Допитаний в судовому засіданні експерт [PERSON] роз`яснив свій висновок та відповів на питання суду та учасників справи. Так, він пояснив, що вираховуючи вартість матеріальних збитків, він вартість матеріалів чи будь-яку іншу складову окремо не рахував. Брав аналог і по методиці розраховував, адже в кожному магазині може бути різна ціна. Ринкова вартість робіт і матеріалів коливається залежно від виробників і підрядників, тому при оцінці керувався усередненими показниками. Окремої вартості матеріалів не розраховував. У суму увійшло все разом, у тому числі і робота, оскільки про окрему вартість матеріалів питання на вирішення не ставилось. На запитання, чи можливо встановити конкретну, а не укрупнену суму, експерт відповів, що для цього потрібно наймати тих осіб, які можуть проводити калькуляцію. Є певний комплекс АБК-5, однак для великого будівництва. З висновку можна побачити, скільки коштів було використано, але не за окремими показниками. Так, відповідач брав кошти на крокви, але дерева на об`єкті будівництва не було. [PERSON] пояснив, що він особисто виїжджав на місце будівництва і робив виміри, дивився будівельний паспорт, але, на його думку, будівництво велося не за технічним паспортом, а з відхиленнями. Експерт додав, що використовував витратний підхід, а опосередкований підхід значення не має. Використовувався витратний підхід, бо це є об`єкт незавершеного будівництва. У п. 5.2 висновку допущено описку при зазначенні мети проведення оцінки. Заслухавши представника позивача, представника відповідача, допитавши експерта, дослідивши письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, суд дійшов такого висновку. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно з ч. 1 ст.\~5\~ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Частиною 1 ст.\~12\~ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. В силу приписів ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Враховуючи положення ч. 2 ст. 77 ЦПК України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Доказами згідно з ч. 1 ст.\~76\~ЦПК України є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд оцінює\~докази за\~своїм внутрішнім\~переконанням,\~що ґрунтується\~на всебічному,\~повному,\~об`єктивному та\~безпосередньому дослідженні\~наявних у\~справі доказів. Жодні\~докази не\~мають для\~суду заздалегідь\~встановленої сили.\~Суд оцінює\~належність,\~допустимість,\~достовірність кожного\~доказу окремо,\~а також\~достатність і\~взаємний зв`язок\~доказів у\~їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (ч. 1-3 ст. 89 ЦПК України). Судом встановлено, що відповідно до заяви [PERSON] від 10.08.2023, остання дозволила своєму сину, [PERSON] діяти від її імені та передавати грошові кошти, що стосуються будівництва житлового будинку по [ADDRESS] , так як вона є інвалідом ІІ групи і не може самостійно займатися будівництвом та вільно пересуватися містом. Власником земельної ділянки, на якій будується будинок є вона, [PERSON] . Повідомляє, що кошти на будівництво будинку в розмірі 21 тисяча доларів США для передачі [PERSON] знаходяться в її сина, [PERSON] (т. 1, а.с. 10). З копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 12.06.1981, виданого Березанською селищною радою Баришівського району Київської області, вбачається, що [PERSON] народився [INFO] , актовий запис № 105 від 12.06.1981, батько: [PERSON] , мати: [PERSON] (т. 1, а.с. 14). До позовної заяви долучено копію розписки [PERSON] від 14.08.2023 такого змісту: «Я, [PERSON] , 17.11.89, СТ 116390, ІПН [NUMBER] беру у громадянина [PERSON] 6000 шість тисяч доларів на виконання слідуючих робіт: на викопання ж/б кілець 3 шт. по 1,5 м водопровідну трубу, оренда екскаватора, викопка ґрунту подальшою арміровкою, виставлення опалубки і заливки бетону. В свою чергу зобов`язуюсь нести повну відповідальність за якість і своєчасне виконання робіт. Роботи проводитимуться: [ADDRESS] (провулок) (т. 1, а.с. 17). Згідно з копією розписки [PERSON] від 01.09.2023 останній надав її про теке: «Я, [PERSON] , взяв у [PERSON] 7000 тисяч умовних одиниць на будування стін приватного будинку: серія номер паспорта: ІПН [NUMBER] , СТ 116390. В свою чергу зобов`язуюсь нести повну відповідальність за всіма технологічними процесами. Чітко фіксуючи закупівлю і кількість будівельних матеріалів. Також нести відповідальність за зведення стін, за якість і своєчасне будівництво, монтаж плит і сходи також на моїй відповідальності» (т. 1, а.с. 18). Відповідно до копії розписки [PERSON] від 28.09.2023: «Я, [PERSON] , беру 5000 тисяч $ на продовження будівельних робіт приватного будинку за адресою: [ADDRESS] . ІПН 3282803239, СТ 116390. Взяв вище вказану суму для продовження будівельних робіт по зведенню стін і даху (т. 1, а.с. 19). До позовної заяви долучено копію розписки [PERSON] від 06.11.2023 такого змісту: «Я, [PERSON] , беру три тисячі доларів на продовження будівництва та закупівлю матеріалів на продовження будівництва та закупівлю матеріалів а саме: дерево для будівництва, даху, метало черепицю. І подальшу заливку підлоги 1-го поверху. Будівництво знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Зобов`язуюсь контролювати всі технологічні процеси та якість будівельних матеріалів і робіт. Мої дані: СТ 116390, ІПН 3282803239 (т. 1, а.с. 20). 21.12.2023 третя особа [PERSON] надіслав на ім`я відповідача [PERSON] заяву про повернення грошових коштів, у якій вказав, що відповідно до наданих [PERSON] розписок від 14.08.2023, 01.09.2023, 28.09.2023, 06.11.2023 [PERSON] надав йому суму для виконання будівельних робіт в розмірі 21\~000 (двадцять одна тисяча) доларів США, що на 21.12.2023 еквівалентно 780\~000 (сімсот вісімдесят тисяч) гривень. Станом на 21 грудня 2023 року роботи, що вказані в розписках і на суму 21\~000 доларів США не виконані. Отже, [PERSON] просив відповідача повернути йому кошти в розмірі 21\~000 доларів США (т. 1, а.с. 24). На підтвердження надіслання заяви позивачем долучено копії фіскальних чеків АТ «Укрпошта» (т. 1, а.с. 25). 22.08.2023 позивач [PERSON] уклала з Приватним підприємством «АВТО-ЕКСПРЕС» в особі директора [PERSON] договір № 28.12/2023-01 на проведення незалежної оцінки, до якого долучено копію акту прийому-передачі робіт з оцінки майна від 12.01.2024 (т. 1, а.с. 21-22; 23). Суд звертає увагу на те, що вказані вище копії договору № 28.12/2023-01 на проведення незалежної оцінки та копія акту прийому-передачі робіт з оцінки майна від 12.01.2024 не містять підпису замовника [PERSON] . Як вбачається з копії звіту про вартість будівельних матеріалів, обладнання, виробів, конструкцій, робіт тощо, які були використані в процесі будівництва житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами (об`єкту незавершеного будівництва), що розташований на земельній ділянці, за адресою: [ADDRESS] , мета оцінки: визначення вартості матеріальних збитків, нанесених власникові майна, внаслідок недобросовісного виконання договірних зобов`язань, дата оцінки: 28.12.2023, оцінювач зробив такий висновок: незавершений будівництвом житловий будинок, що розташований за адресою: [ADDRESS] , станом на дату дослідження 28 грудня 2023 року, відноситься до категорії нового будівництва, 2023 року забудови. Ступінь будівельної готовності незавершеного будівництвом житлового будинку, що розташований за адресою: [ADDRESS] , станом на дату дослідження 28 грудня 2-23 року, склала: 32 % (тридцять два) відсотки. Оціночна вартість будівельних матеріалів, обладнання, виробів, конструкцій, робіт, тощо, які були використані у процесі будівництва житлового будинку, що розташований за адресою: [ADDRESS] , станом на дату дослідження 28 грудня 2023 року, склала: 422\~250 (чотириста двадцять дві тисячі двісті п`ятдесят) гривень 00 копійок, з ПДВ. Вартість об`єму незавершених робіт (матеріальних збитків, нанесених власникові майна, внаслідок недобросовісного виконання договірних зобов`язань) по будівництву житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами, за адресою: [ADDRESS] , станом на 28 грудня 2023 року, склала: 344\~487 (триста сорок чотири тисячі чотириста вісімдесят сім) гривень 00 копійок, з ПДВ (т. 1, а.с. 27-90). Згідно з копією платіжної інструкції № 42 від 28.12.2023 [PERSON] (третя особа на стороні позивача) сплатив 10\~000,00 гривень призначення платежу: оплата згідно рахунку № 76 від 18 грудня 2023 року (т. 1, а.с. 26). Звіт про вартість будівельних матеріалів, обладнання, виробів, конструкцій, робіт тощо, які були використані в процесі будівництва житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами (об`єкту незавершеного будівництва), що розташований на земельній ділянці, за адресою: [ADDRESS] , мета оцінки: визначення вартості матеріальних збитків, нанесених власникові майна, внаслідок недобросовісного виконання договірних зобов`язань, дата оцінки: 28.12.2023, має певні невідповідності. Так, на титульному аркуші звіту зазначено мету визначення вартості матеріальних збитків, нанесених власникові майна внаслідок недобросовісного виконання договірних зобов`язань (т. 1, а.с. 27) Аналогічна мета вказана і у графі «мета» висновку про вартість майна (т. 1, а.с. 29) та у п. 2 звіту під назвою «Стислий виклад найважливіших фактів і висновків» (т. 1, а.с. 32). Разом з тим, в п. 5 звіту від назвою «Методологія», п.п. 5.1, підходи до оцінки, витратний підхід, абзац. 3 вказано таке: «застосування витратного підходу для визначення залишкової вартості заміщення оцінюваного об`єкту нерухомості є доцільним і правильним, так як метою оцінки\~є розподіл\~житлового будинку\~та господарських\~будівель і\~споруд в\~судовому порядку. При застосуванні витратного підходу можливий розрахунок окремо як житлового будинку, так і господарських будівель та споруд» (т. 1, а.с. 37). І саме цей підхід, а не два інші експерт вважав, доцільним і правильним для використання в даному дослідженні. Відповідно до\~ч.\~1\~ст.\~11,\~п.\~1\~ч.\~2\~ст.\~11\~ЦК України\~цивільні права\~та обов`язки\~виникають із\~дій осіб,\~що передбачені\~актами цивільного\~законодавства,\~а також\~із дій\~осіб,\~що не\~передбачені цими\~актами,\~але за\~аналогією породжують\~цивільні права\~та обов`язки. Підставами\~виникнення цивільних\~прав та\~обов`язків,\~зокрема,\~є: договори та інші правочини. Правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (ч. 1 ст. 202 ЦК України). Згідно з ч. 1, 2 ст. 509 ЦК України зобов`язанням\~є правовідношення,\~в якому\~одна сторона\~(боржник)\~зобов`язана\~вчинити на\~користь другої\~сторони (кредитора)\~певну дію\~(передати\~майно,\~виконати роботу,\~надати послугу,\~сплатити гроші\~тощо)\~або утриматися\~від вчинення\~певної дії\~(негативне\~зобов`язання),\~а кредитор\~має право\~вимагати від\~боржника виконання\~його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Відповідно до\~ст.\~638\~ЦК України\~договір є\~укладеним,\~якщо сторони\~досягли згоди\~з усіх\~істотних умов\~договору. Істотними\~умовами договору\~є умови\~про предмет\~договору,\~умови,\~що визначені\~законом як\~істотні або\~є необхідними\~для договорів\~даного виду,\~а також\~усі ті\~умови,\~щодо яких\~за заявою\~хоча б\~однієї із\~сторін має\~бути досягнуто\~згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною. Згідно з\~ч.\~1\~ст.\~837\~ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Відповідно до\~ст.\~875\~ЦК України\~за договором\~будівельного підряду\~підрядник зобов`язується\~збудувати і\~здати у\~встановлений строк\~об`єкт\~або виконати\~інші будівельні\~роботи відповідно\~до проектно-кошторисної\~документації,\~а замовник\~зобов`язується\~надати підрядникові\~будівельний майданчик\~(фронт\~робіт),\~передати затверджену\~проектно-кошторисну\~документацію,\~якщо цей\~обов`язок\~не покладається\~на підрядника,\~прийняти об`єкт\~або закінчені\~будівельні роботи\~та оплатити\~їх. Договір\~будівельного підряду\~укладається на\~проведення нового\~будівництва,\~капітального ремонту,\~реконструкції (технічного\~переоснащення)\~підприємств,\~будівель (зокрема\~житлових будинків),\~споруд,\~виконання монтажних,\~пусконалагоджувальних та\~інших робіт,\~нерозривно пов`язаних\~з місцезнаходженням\~об`єкта. До договору будівельного підряду застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом. Як передбачено\~ст.\~843\~ЦК України\~у договорі\~підряду визначається\~ціна роботи\~або способи\~її визначення. Якщо\~у договорі\~підряду не\~встановлено ціну\~роботи або\~способи її\~визначення,\~ціна встановлюється\~за рішенням\~суду на\~основі цін,\~що звичайно\~застосовуються за\~аналогічні роботи\~з урахуванням\~необхідних витрат,\~визначених сторонами. Ціна роботи у договорі підряду включає відшкодування витрат підрядника та плату за виконану ним роботу. Закріплене у ЦК України визначення договору підряду дає підстави для висновку про те, що це консенсуальний, двосторонній та оплатний договір. Причому консенсуальність договору підряду означає, що він визнається укладеним у момент одержання особою, що направила оферту, акцепту. При цьому в оферті та в акцепті щодо виконання будівельних підрядних робіт повинна бути чітко виражена воля осіб щодо істотних умов договору. Відповідно до\~ст.\~852\~ЦК України\~якщо підрядник\~відступив від\~умов договору\~підряду,\~що погіршило\~роботу,\~або допустив\~інші недоліки\~в роботі,\~замовник має\~право за\~своїм вибором\~вимагати безоплатного\~виправлення цих\~недоліків у\~розумний строк\~або виправити\~їх за\~свій рахунок\~з правом\~на відшкодування\~своїх витрат\~на виправлення\~недоліків чи\~відповідного зменшення\~плати за\~роботу,\~якщо інше\~не встановлено\~договором. За наявності у роботі істотних відступів від умов договору підряду або інших істотних недоліків замовник має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків. Згідно з ч. 1 ст. 857 ЦК України робота, виконана підрядником, має відповідати умовам договору підряду, а в разі їх відсутності або неповноти - вимогам, що звичайно ставляться до роботи відповідного характеру. Якщо робота\~виконана підрядником\~з відступами\~від умов\~договору підряду,\~які погіршили\~роботу,\~або з\~іншими недоліками,\~які роблять\~її непридатною\~для використання\~відповідно до\~договору або\~для звичайного\~використання роботи\~такого характеру,\~замовник має\~право,\~якщо інше\~не встановлено\~договором або\~законом,\~за своїм\~вибором вимагати\~від підрядника: 1)\~безоплатного усунення\~недоліків у\~роботі в\~розумний строк; 2)\~пропорційного зменшення\~ціни роботи; 3) відшкодування своїх витрат на усунення недоліків, якщо право замовника усувати їх встановлено договором (ч. 1 ст. 858 ЦК України). Відповідно до ч. 1 ст. 879 ЦК України матеріально-технічне забезпечення будівництва покладається на підрядника, якщо інше не встановлено договором будівельного підряду. Частиною 1 статті 883 ЦК України встановлено, що підрядник відповідає за недоліки збудованого об`єкта, за прострочення передання його замовникові та за інші порушення договору (за недосягнення проектної потужності, інших запроектованих показників тощо), якщо не доведе, що ці порушення сталися не з його вини. Позивач,\~звертаючись до\~суду вказує,\~що в серпні 2023 року позивач ( [PERSON] ) та її син, [PERSON] звернулися до [PERSON] та уклали усний договір\~підряду щодо будівництва індивідуального житлового будинку за адресою: [ADDRESS] . Дослідивши долучені до позовної заяви докази, суд дійшов висновку, що позивачем не доведено існування між нею та відповідачем [PERSON] зобов`язальних правовідносин. [PERSON] , як вбачається з копій розписок від 14.08.2023, 01.09.2023 брав грошові кошти у [PERSON] на виконання вказаних у розписках робіт за адресою проведення робіт: [ADDRESS] (провулок) (т. 1, а.с. 17;18). У копіях розписок від 28.09.2023 та 06.11.2023 взагалі не вказано, від кого саме відповідач [PERSON] одержав кошти. До позовної заяви долучено документ від 10.08.2023 без назви, який у додатках до позовної заяви позивачем [PERSON] пойменовується як «заява [PERSON] від 10.08.2023», за змістом якого [PERSON] дозволила своєму сину, [PERSON] діяти від її імені та подавати грошові кошти, що стосуються будівництва житлового будинку по [ADDRESS] , так як вона є інвалідом ІІ групи і не може самостійно займатися будівництвом та вільно пересуватися містом. Власником земельної ділянки, на якій будується будинок є вона, [PERSON] . Повідомляє, що кошти на будівництво будинку в розмірі 21 тисяча доларів США для передачі [PERSON] знаходяться в її сина, [PERSON] (т. 1, а.с. 10). Зазначений вище документ, хоч і має окремі елементи, властиві дорученню/довіреності, не може бути розцінений судом як такий, з огляду на використану в ньому лексичну конструкцію «дозволяю», замість характерних для представництва конструкцій «уповноваження на вчинення певних дій, правочинів». В силу приписів ч. 3 ст. 244 ЦК України довіреністю є письмовий документ, що видається однією особою іншій особі для представництва перед третіми особами. Довіреність на вчинення правочину представником може бути надана особою, яку представляють (довірителем), безпосередньо третій особі. Судом не встановлено, що між позивачем та відповідачем виникли правовідносини у сфері виконання підрядних робіт. Посилання представника позивача у відповіді на відзив на те, що саме позивач [PERSON] знайшла по оголошенню в мережі «Фейсбук» для виконання робіт з будівництва будинку [PERSON] , про те, що в подальшому позивач контактувала з [PERSON] з приводу будівництва телефоном, а 16.12.2023 між [PERSON] та відповідачем [PERSON] відбулася телефонна розмова, в якій позивач просила надати звіт за всі надані кошти, а відповідач намагався пояснити, куди «він дів» всі передані кошти і в цей момент він не повідомляв, що він її не знає, гроші у неї не брав та будівництвом її будинку не займається, суд оцінює критично як такі, що не підтверджені жодними доказами. Крім того, суд звертає увагу на те, що 21.12.2023 третя особа [PERSON] надіслав на ім`я відповідача [PERSON] заяву про повернення грошових коштів, у якій вказав, що відповідно до наданих [PERSON] розписок від 14.08.2023, 01.09.2023, 28.09.2023, 06.11.2023 [PERSON] надав йому суму для виконання будівельних робіт в розмірі 21\~000 (двадцять одна тисяча) доларів США, що на 21.12.2023 еквівалентно 780\~000 (сімсот вісімдесят тисяч) гривень. Станом на 21 грудня 2023 року роботи, що вказані в розписках і на суму 21\~000 доларів США не виконані. Отже, [PERSON] просив відповідача повернути йому кошти в розмірі 21\~000 доларів США (т. 1, а.с. 24). Тобто, вимогу про повернення коштів у зв`язку з неналежним виконанням будівельних робіт у позасудовому порядку до відповідача пред`являв саме [PERSON] (третя особа на стороні позивача), а не позивач. Як передбачено\~ст.\~15\~ЦК України\~кожна особа\~має право\~на захист\~свого цивільного\~права у\~разі його\~порушення,\~невизнання або\~оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч. 1 ст. 4 ЦПК України). Реалізуючи передбачене статтею 55 Конституції України, ст. 4 ЦПК України право на судовий захист, звертаючись до суду, особа вказує в позові власне суб`єктивне уявлення про порушене право чи охоронюваний інтерес та спосіб його захисту. Відповідно до пункту 1 статті 6\~Конвенції про\~захист прав\~людини і\~основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 28.09.2021 у справі № 761/45721/16-ц дійшла висновку, що відповідно до частини першої статті 4\~ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до пункту 1 статті 6\~Конвенції про\~захист прав\~людини і\~основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Водночас зазначені норми не означають, що кожний позов, поданий до суду, має бути задоволений. Якщо позивач не довів порушення його права чи безпосереднього інтересу, в позові слід відмовити. Аналіз наведених норм свідчить про те, що підставою для звернення особи до суду є наявність у нех порушеного права та/або законного інтересу. Таке звернення здійснюється особою, якій це право належить, і саме з метою його захисту. Відсутність обставин, які підтверджували б наявність порушення права та/або законного інтересу особи, за захистом якого вона звернулася, є підставою дял відмови у задоволенні такого позову. У свою чергу, суд має перевірити доводи, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, у тому числі, щодо матеріально-правового інтересу у спірних відносинах. Оцінка предмета заявленого позову, а відтак наявності підстав для захисту порушеного права та/або інтересу позивача, про яке ним зазначається в позовній заяві, здійснюється судом, на розгляд якого передано спір, крізь призму оцінки спірних правовідносин та обставин (юридичних фактів), якими позивач обґрунтовує заявлені вимоги. Відповідач [PERSON] у поданому його представником відзиві вказав, що договірних відносин з [PERSON] з приводу здійснення будівництва не було. Судом встановлено, що у розписках [PERSON] узгоджував певні умови виконання робіт саме з третьою особою [PERSON] . Інших документів, які б фіксували умови, у тому числі істотні, договору підряду суду не надано, з огляду на те, що за твердженням позивача такий договір був укладений усно. [PERSON] звернулася до суду з позовом про стягнення з відповідача грошових коштів, а не визнання правочину недійсним. Крім учасників правочину (сторін договору), позивачем у справі про визнання недійсним правочину може бути будь-яка заінтересована особа, чиї права та охоронювані законом інтереси порушує цей правочин (частина третя статті 215 ЦК України). З урахуванням вищевикладеного, суд дійшов висновку, що позивачем не доведено факт порушення її прав та/або законних інтересів відповідачем [PERSON] , що є самостійною підставою для відмови у позові. Отже, аналізуючи викладене вище, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення позову. Ухвалою Березанського міського суду Київської області від 29.02.2024 було задоволено частково заяву [PERSON] про забезпечення позову, подану одночасно з поданням позовної заяви [PERSON] до [PERSON] , третя особа на стороні позивача: [PERSON] , про стягнення коштів, заборонено відчуження у будь-який\~спосіб транспортного засобу «SKODA RAPID», 2013 року випуску, сірого кольору, номерний знак [NUMBER] , належний [PERSON] , [INFO] , РНОКПП: [NUMBER] , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії [NUMBER] - до завершення розгляду справи по суті. У задоволенні решти вимог заяви відмовлено. Згідно з\~ч.\~9,\~10\~ст.\~158\~ЦПК України у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду. Згідно з ч. 1 ст. 133, п. 2 ч. 3 ст. 133 ЦПК України судові витрати\~складаються з\~судового збору\~та витрат,\~пов`язаних з\~розглядом справи. До витрат,\~пов`язаних з\~розглядом справи,\~належать витрати: пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи. Частиною 1 ст. 141 ЦПК України встановлено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. В силу\~приписів ч.\~2\~ст.\~141\~ЦПК України\~інші судові\~витрати,\~пов`язані з\~розглядом справи,\~покладаються у разі відмови в позові - на позивача. Враховуючи вищевикладене, суд з огляду на відмову в позові, судові витрати, пов`язані з розглядом справи покладаються - на позивача. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed