Jurisdiction: civil
Date: 2024-07-25 00:00:00

І. ПРОЦЕДУРА 14.05.2024 року позивач ОК "ДОМ ПЛЮС 2" через систему "Електронний суд" звернулось до суду з позовом до відповідача, в якому просить стягнути з [PERSON] заборгованість по оплаті житлово-комунальних послуг з утримання багатоквартирного житлового будинку та прибудинкової території за період з 16.05.2019 року по 31.03.2024 року у розмірі 30496,56 грн., а також понесені судові витрати. Ухвалою від 29.05.2024 року провадження у справі відкрито та справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами. Матеріали справи містять заяву представника позивача щодо розгляду справи за його відсутності. З рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення вбачається, що відповідач [PERSON] поштову кореспонденцію за адресою проживання не отримує. Відповідач [PERSON] правом на подання відзиву не скористався, будь-яких інших заяв та клопотань до суду не надав. Відповідно до ч. 5 ст. 274 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. На підставі викладеного суд вважає можливим розглянути справу по суті. ІІ. АРГУМЕНТИ (ДОВОДИ) УЧАСНИКІВ СПРАВИ Представник позивача в позові зазначає, що ОК «ДОМ ПЛЮС 2» здійснює діяльність з управління, утримання і використання спільного майна співвласників багатоквартирного будинку за адресою: [ADDRESS] . Відповідач [PERSON] з 2019 року є власником квартири [ADDRESS] у вказаному будинку, внаслідок чого є споживачем житлово-комунальних послуг та послуг по утриманню будинків, споруд та прибудинкових територій, однак за вказані послуги відповідач систематично відмовляється здійснювати оплату в повному обсязі. Загальна сума заборгованості [PERSON] за вказані послуги станом на 31.03.2024 року складає 30496,56 грн. На підставі викладеного позивач змушений звернутись до суду за захистом своїх прав. Правом на подання відзиву або будь-якої іншої заяви відповідач [PERSON] не скористався. ІІІ. ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ СПРАВИ 16 травня 2019 року між ОК «ДОМ ПЛЮС 2», який є балансоутримувачем житлового будинку розташованого за адресою: [ADDRESS] та [PERSON] , який є власником квартири за [ADDRESS] (сім), розташованої у даному будинку, було укладено договір № 122 про управління будинком у відповідності до умов якого, заявник зобов`язався надати послуги з управління будинком, а боржник, в свою чергу, зобов`язався своєчасно здійснювати оплату таких послуг щомісячно до 5 числа місяця, що настає за розрахунковим. 08.11.2021 року на адресу боржника [PERSON] ОК «ДОМ ПЛЮС 2» було направлено претензію-попередження з вимогою про погашення наявного боргу, однак боржником було проігноровано дану претензію, борг за житлово-комунальні послуги не погашено. Станом на 31.03.2024 року заборгованість [PERSON] по оплаті житлово-комунальних послуг з утримання багатоквартирного житлового будинку та прибудинкової території за період з 16.05.2019 року по 31.03.2024 року складає у розмірі 30 496,56 (тридцять тисяч чотириста дев`яносто шість) грн. 56 коп., яка складається з: Витрати на управління будинком - 14 106,73 грн. Вивезення побутових відходів - 690,97 грн. Послуги пропускного режиму (конс`єржі) - 4 310,74 грн. Внесок на утримання генератора - 135,73 грн. Електроенергія загального користування - 1549,85 грн. Внесок на утримання котельної - 2 480,36 грн. Транспортування газу - 918,00 грн. Внутрішньобудинкові тепловтрати - 225,12 грн. Покриття дитячого майданчику - 191,32 грн. Вода загального користування - 48,12 грн. Внесок на придбання генератора - 1400,00 грн. Переплата за опалення - 721,38 грн. Будівництво тротуару - 0,58 грн. Електоренергія - 1,68 грн. Опалення - 2 435,39 грн. Мінімальне споживання теплової енергії - 1 280,59 грн. IV. ПРАВОВІ НОРМИ, ЩО ПІДЛЯГАЮТЬ ЗАСТОСУВАННЮ Законом України «Про житлово-комунальні послуги» визначено, що житлово-комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та перебування осіб у жилих і нежилих приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил. Балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд (далі - балансоутримувач) - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом. Законом України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» визначено, що об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (далі - об`єднання) - юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна. Положеннями ст. 10 Закону України «Про об`єднання співвласників\~ багатоквартирного\~ будинку»\~встановлено,\~що до виключної компетенції загальних зборів співвласників відноситься, зокрема, визначення порядку сплати, переліку та розмірів внесків і платежів співвласників. Рішення загальних зборів, прийняте відповідно до статуту, є обов`язковим для всіх співвласників. До обов`язків співвласника відповідно до ст. 15 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» зокрема входить обов`язок своєчасно і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі. Статтею 17 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» зокрема визначено, що для забезпечення\~виконання власниками\~приміщень своїх\~обов`язків\~об`єднання\~має право звертатися до суду в разі відмови співвласника відшкодовувати заподіяні збитки, своєчасно та у повному обсязі сплачувати всі встановлені цим Законом та статутом об`єднання внески і платежі, у тому числі відрахування до резервного та ремонтного фондів. Згідно з ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Згідно з ч. 1 ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Частиною 2 ст. 625 ЦК України визначено, що боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. V. ОЦІНКА ДОВОДІВ УЧАСНИКІВ СПРАВИ ТА ВИСНОВКИ СУДУ В ході судового розгляду справи встановлено, що відповідач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] . Судом встановлено, що між ОК «ДОМ ПЛЮС 2» є балансоутримувачем житлового будинку розташованого за адресою: [ADDRESS] . 16.05.2019 року між ОК «ДОМ ПЛЮС 2» та [PERSON] було укладено договір № 122 про управління будинком. Зобов`язання за вказаним договором відповідач [PERSON] не виконує, внаслідок чого утворилась заборгованість в розмірі 30496,56 грн., що вбачається з квитанції на оплату за березень 2024 року /а.с.45-зворот/. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги, заявлені ОК «ДОМ ПЛЮС 2», в ході судового розгляду справи підтверджені наявними в матеріалах справи доказами. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1\~статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. За таких обставин, на підставі вищевикладеного, з урахуванням ненадання відзиву відповідачем, проаналізувавши та оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, що вимоги позивача підлягають задоволенню, так як обґрунтовані та доведені. VI. РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ Згідно з ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. З урахуванням задоволення позовних вимог сума сплаченого при поданні позовної заяви судового збору підлягає стягненню з відповідачів на користь позивача.

Outcome: approved