Jurisdiction: civil
Date: 2024-08-07 00:00:00

11.06.2020 позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом, який підписаний представником Василенко Н.М. до відповідача Харківської міської ради, третя особа: [PERSON] , в якому з подальшим уточненням просить суд визнати за ним право власності на квартиру [ADDRESS] у порядку спадкування за законом. Позовні вимоги мотивовані наступним. [INFO] помер [PERSON] батько позивача. Після його смерті із заявами про прийняття спадщини до приватного нотаріуса ХМНО Гібадулової Л.А. звернулися: позивач та третя особа. Позивач є єдиним спадкоємцем після смерті батька, [PERSON] є сторонньою особою та не є спадкоємцем після смерті [PERSON] взагалі. Позивач звернувся до приватного нотаріуса ХМНО Гібадулової Л.А. з заявою про видачу свідоцтва про спадщину за законом, як спадкоємцю за законом першої черги на спірну квартиру, однак постановою від 12.03.2019 йому було відмовлено у видачі свідоцтва на спадщину у порядку спадкування за законом на квартиру у зв`язку з відсутністю в нього правовстановлюючих документів на спірну квартиру. Вказана квартира була приватизована 25.12.1993 в рівних частках і належала [PERSON] та [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності на житло від 25.12.1993, видане Бюро приватизації житло науково-виробничого об`єднання «Хартрон», р.[NUMBER]. [INFO] помер [PERSON] , який є батьком [PERSON] , та останній прийняв спадщину фактично після смерті свого батька, інші спадкоємці відсутні. АТ «Хартрон» та Управління комунального майна та приватизації ДЕКМ ХМР надало відповідь про неможливість надання дублікату свідоцтва про право власності на спірну квартиру, що стало підставою для звернення до суду. Представником відповідача ХМР подано відзив на позовну заяву, в якому він просить відмовити в задоволенні вказаного позову, посилаючись на те, що позивачем не надано доказів неможливості отримання дублікату правовстановлюючих документів на спірну квартиру, або позивачеві відмовлено в їх одержанні. Представник позивача - адвокат Василенко Н.М. в судовому засіданні позовні вимоги підтримала в повному обсязі, та просила їх задовольнити. Представник відповідача ХМР в судове засідання не з`явився, повідомлявся у встановленому законом порядку, причину неявки суду не повідомив, клопотань про відкладення судового засідання до суду не надходило. Представник третьої особи [PERSON] - адвокат Бородіна Є.А. в судовому засіданні просила відмовити в задоволенні позову, посилаючись на те, що в провадженні Фрунзенського районного суду м. Харкова перебуває цивільна справа за позовом [PERSON] про встановлення факту проживання однією сім`єю з померлим батьком позивача, усунення позивача від права на спадкування, та зміну черговості одержання права на спадкування, та рішення суду по вказаній справі на разі не ухвалено. За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу без участі представника відповідача, та за наявними в справі доказами. 11.06.2020 до Київського районного суду м. Харкова надійшла вказана позовна заява, та розподілена судді Божко В.В. Ухвалою судді від 08.07.2020 прийнято до розгляду вказану позовну заяву, та відкрито загальне провадження в ній. Ухвалою суду від 25.08.2020 задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів, закрито підготовче провадження по вказаній справі, та призначено справу до судового розгляду по суті. Ухвалою суду від 23.07.2021 постановлено повторно провести підготовче провадження по вказаній справі. Ухвалою суду від 23.07.2021 відмовлено в задоволенні клопотання представника третьої особи про зупинення провадження у справі. Ухвалою Харківського апеляційного суду від 25.08.2021 апеляційну скаргу представника третьої особи на ухвалу суду від 23.07.2021 повернуто особі, яка її подала. Ухвалою Харківського апеляційного суду від 18.10.2021 закрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою [PERSON] на ухвалу суду від 23.07.2021, та вирішено питання про повернення сплаченого судового збору. 20.09.2021 вказану справу перерозподілено судді Садовському К.С. 27.10.2021 вказана справа повернулась на адресу Київського районного суду м. Харкова. 12.04.2023 вказану справу перерозподілено судді Зубу Г.А. Ухвалою судді від 18.05.2023 вказану справу прийнято до провадження судді. Ухвалою суду від 05.02.2024 в задоволенні клопотання третьої особи про зупинення провадження по справі відмовлено, закрито підготовче провадження по справі, та справу призначено до судового розгляду по суті. Ухвалою Харківського апеляційного суду від 15.03.2024 апеляційну скаргу на ухвалу суду від 05.02.2024 повернуто апелянту. 08.04.2024 вказана справу повернулась до Київського районного суду м. Харкова. Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (частина перша статті 15 ЦК України, частина перша статті 16 ЦК України). Порушення права пов`язане з позбавленням його суб`єкта можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. Для застосування того чи іншого способу захисту, необхідно встановити, які права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких прав (інтересів) позивач звернувся до суду. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках (абзац 12 частини другої статті 16 ЦК України). Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (частини перша та друга статті 5 ЦПК України). Судом встановлено, що [PERSON] та [PERSON] на праві приватної спільної сумісної власності належить квартира [ADDRESS] , на підставі свідоцтва про право власності на житло від 25.12.1993, виданого Бюро приватизації житла науково-виробничого об`єднання «Хартрон», реєстр. [NUMBER]. [PERSON] помер [INFO] , та після його смерті спадщину прийняв фактично його син [PERSON] , оскільки вони були зареєстровані за однією адресою, що підтверджується довідкою з Реєстру територіальної громади м. Харкова від 21.05.2020. [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть (т.1, а.с. 7), та після його смерті відкрилась спадщина на спірне нерухоме майно. Позивач є сином померлого [PERSON] (.т.1, а.с. 11). Позивач у встановлений законом строк як спадкоємець за законом першої черги після смерті свого батька в особі свого представника звернувся до приватного нотаріуса ХМНО Гібадулової Л.А. із заявою про прийняття спадщини після смерті свого батька як спадкоємця за законом першої черги. Також 03.01.2020 із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] звернулась [PERSON] . Постановою приватного нотаріуса Гібадулової Л.А. від 12.03.2020 позивачу відмовлено у видачі на його ім`я свідоцтва про право на спадщину після смерті батька [PERSON] , оскільки ним не надано оригіналів документів, що підтверджують право власності на спірну квартиру, яка входить до складу спадкового майна. Відповідно до відповіді АТ «Хартрон» від 10.09.2020 (.т.1, а.с. 21), у останнього відсутня можливість видати дублікат свідоцтва про право власності на житло у зв`язку з реорганізацією НВО «Хартрон». Відповідно до відповіді УКМП ДЕКМ ХМР від 23.09.2020 №8458, останнє не має правових підстав для оформлення та видачі дублікату свідоцтва про право власності на квартиру у зв`язку з тим, що житловий будинок [ADDRESS] на момент приватизації не знаходився у комунальній власності. Вказані обставини стали підставою для звернення до суду за захистом свого порушеного права в порядку позовного провадження. Згідно ст. 16 ЦК України - кожна особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права, одним із способів якого є визнання права. Відповідно до статті 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. (статті 1216,1217 ЦК України) Згідно зі статтею 1218 ЦК України до складу спадщини входять всі права і обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст. 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. В основі спадкування за законом знаходиться принцип черговості, який полягає у встановленні пріоритету прав одних спадкоємців за законом перед іншими. Кожна черга - це визначене коло осіб, з урахуванням ступеня їх близькості спадкодавцеві, яке встановлене законом на підставі припущення про те, що спадкодавець залишив би своє майно найближчим родичам, членам сім`ї, утриманцям і (або) іншим родичам до шостого ступеня споріднення. Системне тлумачення положень статей 1258, 1259 та інших положень книги 6 ЦК України дозволяє стверджувати про необхідність розмежовувати такі правові конструкції як «одержання права на спадкування наступною чергою» (частина друга статті 1258 ЦК України) та «зміну суб`єктного складу осіб, які набувають право на спадкування за законом». «Одержання права на спадкування наступною чергою» (частина друга статті 1258 ЦК України) стосується другої - п`ятої черг і пов`язується із такими негативними юридичними фактами як: відсутність спадкоємців попередньої черги; усунення спадкоємців попередньої черги від права на спадкування; неприйняття спадкоємцями попередньої черги спадщини; відмова від прийняття спадщини. На «зміну суб`єктного складу осіб, які набувають право на спадкування за законом» в межах певної черги впливають так юридичні факти як: зміна черговості на підставі договору або рішення суду (стаття 1259 ЦК України); застосування правил про право представлення (стаття 1266 ЦК України); відмова спадкоємця від прийняття спадщини на користь іншого спадкоємця за законом (частина друга статті 1274 ЦК України); спадкова трансмісія (стаття 1276 ЦК України); збереження правового зв`язку при усиновленні (частина третя статті 1260 ЦК України). Зміна суб`єктного складу осіб, які набувають право на спадкування за законом стосується першої - п`ятої черги. Наданий до суду договір реєстр. №Н09-07 від 17.12.1999 купівлі - продажу відповідно до якого [PERSON] продав свою спірної квартири [PERSON] є підробкою відповідно до відповіді УБ «Україна» від 05.11.2020 №102, оскільки він на товарній біржі не укладався та відповідно не видавався. Посилання сторони третьої особи на існування цивільної справи в провадженні Фрунзенського районного суду м. Харкова (справа №953/8956/20), розгляд якої не закінчений, про встановлення факту постійного спільного проживання без реєстрації шлюбу з померлим, усунення позивача від права спадкування за законом після смерті батька [PERSON] , та зміну черговості одержання права на спадкування, та визнання за [PERSON] право на спадкування за законом разом із спадкоємцями першої черги, які мають право на спадкування, суд вважає необгрунтованим, оскільки рішення суду, яким би були задоволені вимоги [PERSON] до суду не надано. Наданий до суду висновок експерта №08-377/2021пп не стосується предмету вказаного спору. За вказаних обставин, на даний час позивач є єдиним спадкоємцем після смерті [PERSON] , померлого [INFO] . Встановивши, що позивач звертався до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті свого батька, проте у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів, приватним нотаріусом відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину, тому позовні вимоги [PERSON] про визнання права власності в порядку спадкування за законом є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. Відповідно до п. 12 Постанови Пленуму Верховного суду України №2 від 12.06.2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», при пред`явленні позову та ухваленні рішення за вимогами про право спадкоємців на майно судовий збір визначається судом, виходячи із загальної вартості майна, і витрати на його оплату покладаються на кожного спадкоємця пропорційно до виділеної йому частки. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, судові витрати компенсуються за рахунок спадкодавця. Враховуючи вищевикладене,

Outcome: approved