Jurisdiction: civil
Date: 2024-08-01 00:00:00

27 жовтня 2023 року [PERSON] звернулася до Шосткинського міськрайонного суду Сумської області з позовом, в якому просить: - встановити факт належності [PERSON] правовстановлюючого документу свідоцтва про право власності на житло, що було видано 16 грудня 1994 року в/о «Десна», згідно з розпорядженням №1356 від 12 грудня 1994 року, за яким було набуто право спільної сумісної власності на квартиру [ADDRESS] (далі - Квартира-1) - [PERSON] та [PERSON] ; - визначити для [PERSON] додатковий строк в два місяці, для подання заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилася після матері [PERSON] , яка померла [INFO] . В обґрунтування позову зазначено, що 16 грудня 1994 року батьками позивача [PERSON] та [PERSON] , було придбано у власність (шляхом приватизації) Квартиру-1, та на ім`я [PERSON] (правильне ім`я [PERSON] та [PERSON] видано свідоцтво про право власності на житло, що було видано в/о « [PERSON] » відповідно до розпорядження №1356 від 12 грудня 1994 року. На те, що в свідоцтві про право власності на житло неправильно вказано ім`я матері ніхто не звернув уваги. [INFO] помер батько позивача [PERSON] . Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на належне йому спадкове майно, а саме на частину Квартири-1. За життя [PERSON] заповіту не складав. На час його смерті спадкоємцями першої черги за законом були його дружина (мати позивача), позивач та її рідні два брати. Після смерті батька позивач та її брати не зверталися до нотаріальної контори для прийняття спадщини. Мати на час смерті батька була зареєстрована в одній квартирі з ним, а тому вважається такою, що прийняла спадщину. [INFO] померла мати позивача [PERSON] . За життя мати склала заповіт, яким все своє майно заповіла порівну між позивачем та її братами, про що дізналися тільки після її смерті. Брати вирішили не приймати спадщину після смерті матері. Позивач звернулася до нотаріальної контори, де їй було роз`яснено, що вона пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини, крім цього в правовстановлюючому документі у свідоцтві про право власності на житло від 16 грудня 1994 року виявлена\~ помилка в написання імені\~ матері зазначено неправильно « [PERSON] », замість правильного « [PERSON] ». Позивач зазначає, що вона пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини з причини введенням на території України воєнного стану з 24.02.2022, та деякі державні реєстри працювали з обмеженнями. А також у свідоцтві про право власності на житло від 16 грудня 1994 року виявлено помилка в написанні імені матері. При зверненні позивача до нотаріуса їй було відмовлено у прийнятті заяви про прийняття спадщини у зв`язку з тим, що позивач пропустила шестимісячний строк на її подання та виявлено помилку у правовстановлюючому документі. Встановлення факту належності правовстановлюючого документу потрібно позивачу для подальшого оформлення спадщини після спадкодавиці [PERSON] . В судове засідання позивач [PERSON] не з`явилася, про час, дату та місце його проведення повідомлена, надала заяву, в якій просить розглядати справу за її відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. (а.с.29) Представник відповідача Шосткинської міської ради Сумської області в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце його проведення повідомлений. (а.с.28) Заяв, або клопотання про відкладення розгляду справи, до суду не надав. Відповідно до ч. 3 ст. 211 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступного. Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. Відповідно до фотокопії свідоцтва про народження, серія [NUMBER] , виданого 01 жовтня 1963 року, місце реєстрації селищна рада Свеське бюро ЗАГС вбачається, що [PERSON] народилася [INFO] , про що в книзі записів актів громадянського стану про народження 01 жовтня 1963 року зроблено відповідний запис за №80, і її батьками є: батько [PERSON] , мати [PERSON] . (а.с.6) Так, із фотокопії свідоцтва про укладення шлюбу, серія [NUMBER] , виданого 17 травня 1986 року, місце реєстрації м. Шостка Сумська область міськЗАГС, вбачається, що [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , уклали шлюб 17 травня 1986 року, про що в книзі реєстрації актів про укладення шлюбу в цей день зроблено запис за №244, і після укладення шлюбу присвоєні прізвища: чоловікові [PERSON] , дружині [PERSON] . (а.с.6) Із фотокопії витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу із зазначенням відомостей про другого з подружжя №00041908268 сформованого 19 жовтня 2023 року, вбачається, що\~ актовий запис про шлюб №11, дата складання 12 листопада 1954 року Виконкомом Княжицької сільської ради Ямпільського району Сумської області, зокрема з відомостей про дружину: прізвище до державної реєстрації шлюбу [PERSON] , після державної реєстрації [PERSON] . Відомості про чоловіка [PERSON] . (а.с.7) Згідно із фотокопією свідоцтва про смерть, серія [NUMBER] , виданого 18 червня 2012 року Виконкомом Свеської селищної ради Ямпільського району Сумської області, вбачається, що [PERSON] помер [INFO] , про що в Книзі реєстрації смертей 18 червня 2012 року зроблено відповідний актовий запис №55. Місце смерті - селище Свеса Ямпільського району Сумської області. (а.с.8) Згідно із фотокопією свідоцтва про смерть, серія [NUMBER] , виданого 15 листопада 2021 року Шосткинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Шосткинському районі Сумської області Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми), вбачається, що [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] , про що 15 листопада 2021 року мкладено відповідний актовий запис №1548. Місце смерті - місто Шостка Сумської області. (а.с.9) Із фотокпії довідки, виданої виконкомом Свеської селищної ради Шосткинського району Сумської області 17 жовтня 2023 року за №1853, вбачається, що [PERSON] , 1928 року народження, який помер [INFO] , був зареєстрований з 12 червня 1982 року у Квартирі-1 та знятий з реєстрації в зв`язку зі смертю [INFO] . На день його смерті за вказаною адресою була зареєстрована [PERSON] , 1929 року народження. (а.с.10) Із фотокпії довідки, виданої виконкомом Свеської селищної ради Шосткинського району Сумської області 02 травня 2022 року за №919, вбачається, що [PERSON] , 1929 року народження, яка померла [INFO] , була зареєстрована з 12 червня 1982 року у Квартирі-1 та знята з реєстрації в зв`язку зі смертю [INFO] . На день її смерті за вказаною адресою бніхто не зареєстрований. (а.с.10) Як вбачається із фотокопії свідоцтва про право власності на житло виданого 16 грудня 1994 року в/о «Десна», квартира [ADDRESS] , належить на праві приватної спільної сумісної власності [PERSON] та [PERSON] . (а.с.11) З відповіді в.о. завідувача Першої Шосткинської державної нотаріальної контори Сумської області Інни Бевз від 08.06.2024 №217/01-16, вбачається, що після померлої [INFO] [PERSON] спадкова справа ніким не заводилася. Дані про її спадкоємців відсутні. (а.с.23) Згідно з листом Верховного Суду України від 01.01.2012 «Про судову практику розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення» коли установи, які видали ці документи, не можуть виправити допущені в них помилки, громадяни мають право звернутися до суду із заявою про встановлення факту належності правовстановлюючого документа. Проте, сам по собі факт належності документа не породжує для його власника жодних прав, юридичне значення має той факт, що підтверджується документом. Таким чином, для заявника важливо не так саме одержання документа, як оформлення особистих чи майнових прав, що випливають із цього факту. Це означає, що в судовому порядку можна встановити належність громадянину такого документа, який є правовстановлюючим. З досліджених документів вбачається, що різниця у написанні імені матері позивача у Свідоцтві про право власності на житло з її ім`ям зазначеним у інших документах, які встановлюють особу [PERSON] , є наслідком помилки (описки), зробленої під час виготовлення цього Свідоцтва. Таким чином, вбачається факт допущення описки в написанні імені матері позивача при оформленні вказаного правовстановлюючого документа. Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті. Крім того, згідно із п. 12 постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», при розгляді справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої зазначені в документі, не збігаються з ім`ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, вказаним у свідоцтві про народження або в паспорті, в тому числі, факту належності правовстановлюючого документа, в якому допущені помилки у прізвищі, імені, по батькові або замість імені чи по батькові зазначені ініціали, суд повинен запропонувати заявникові подати докази про те, що правовстановлюючий документ належить йому і що організація, яка видала документ, не має можливості внести до нього відповідні виправлення. Таким чином, в судовому засіданні знайшла підтвердження та обставина, що в Свідоцтві про право власності на житло виданого 16 грудня 1994 року в/о « [PERSON] », неправильно записано ім`я [PERSON] , яка померла [INFO] , а саме як « [PERSON] », в той час правильним є « [PERSON] », на підставі чого у заявника виникають перешкоди для подальшого оформлення своїх спадкових прав після матері\~ [PERSON] , яка померла [INFO] . Оскільки, внести виправлення у первинні документи, неможливо, позивач обґрунтовано звернулася до суду із заявою про встановлення факту належності правовстановлюючого документу. Враховуючи вищезазначене, суд вважає, що в цій частині позов [PERSON] підлягає задоволенню. Щодо позовних вимог про визначення позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд прийшов до наступного. Відповідно до ст. 1217 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст.1218 ЦК України). Згідно із ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. У пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Крім того, Верховний Суд у постанові прийнятої 26 червня 2019 року у справі №565/1145/17 зазначив, що\~ поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, зокрема пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Таким чином, на думку суду наведені причини пропуску строку прийняття спадщини позивачем є поважною причиною. На підставі викладеного, враховуючи те, що відновлення права на прийняття спадщини позивачем не порушує прав, свобод та інтересів інших осіб, а також те, що відповідач заперечення проти\~ позову не подав, суд приходить висновку, що позовні вимоги щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та встановлення факту належності правовстановлюючого документу є законними та обґрунтованими, а тому підлягають задоволенню.

Outcome: approved