Jurisdiction: civil
Date: 2024-08-07 00:00:00

18 липня 2023 року позивач звернувся до суду з позовом, мотивуючи вимоги тим, що 13.11.2017 року [PERSON] підписано з АТ КБ «Глобус» договір про відкриття поточного рахунку та обслуговування платіжної картки шляхом подачі заяви-анкети на приєднання до вказаного договору, з встановленням ліміту дозволеного овердрафту та їх обслуговування та отримав кредит в сумі 3000,00 грн., зі сплатою 46,8 % річних за користування кредитом, на 12 місяців зі строком повернення 13.11.2018. Відповідач свої зобов`язання не виконав. Станом на 01.06.2023 року має заборгованість в розмірі 39049 грн.60 коп., яка складається із: заборгованості по кредиту - 13590,59 грн., 25459,01 грн. заборгованість за нарахованими процентами, штраф за порушення термінів погашення процентів за користування овердрафтом в межах ліміту дозволеного овердрафту 1800,00 грн. Просить стягнути з відповідача на його користь вказаний розмір заборгованості, а також понесені судові витрати. В судове засідання представник позивача не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Представником позивача подана заява про відкладення розгляду справи у зв`язку із зайнятістю в іншому судовому процесі у справі №910/15002/23. У задоволенні клопотання протокольною ухвалою було відмовлено у зв`язку з тим, що представником позивача [PERSON] не надано доказів її участі у справі №910/15002/23, також не надано доказів неможливості з`явитися у судове засідання інших представників АТ «КБ «Глобус», які представляють інтереси банка у даній справі. В судове засідання відповідач та представник не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. У відзиві на позовну заяву представник відповідача вказував, що позивачем не доведено факту користування відповідачем послугами банківської установи. Позивачем не підтверджено, що відповідач був ознайомлений зі змістом договору на відкриття поточного рахунку та обслуговування платіжної картки та додатками до них. Позивачем не надано доказів будь-якого правочину , який свідчив би про збільшення ліміту овердрафту з 3\~000 грн. до 13\~590,59 грн. Позивач обраховував відсотки виходячи з розміру процентної ставки 46,8%, однак у заяві анкеті відповідачем акцептовано пропозицію позивача щодо фіксованої процентної ставки 36%. Відносно вимог про стягнення комісії за порушення термінів погашення щомісячного платежу зазначив, що за змістом мотивувальної частини позову та виписки за договором ця сума обліковується як штраф. Позивач за вимогами про стягнення штрафних санкцій пропустив строк позовної давності, який сплив 26.11.2020. У відповіді на відзив позивач зазначив, що ним підтверджено факт укладення договору, а надані детальний розрахунок заборгованості та виписка є належними доказами, які підтверджують борг. Наданий розрахунок нарахування процентів є обгрунтованим. Позичальником не було здійснено погашення заборгованості за договором. Банком здійснено нарахування процентів за користування кредитом. Зазначає, що строк позовної давності за вимогами про стягнення тіла не пропущений, оскільки такий строк продовжувався на період дії карантину. Ухвалою суду від 27 березня 2024 року скасовано заочне рішення від 18.03.2023 у даній справі та призначено справу до судового розгляду. Вивчивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню. Судом встановлено, що 29.11.2017 року ПАТ «КУБ «Глобус» уклав з [PERSON] Заяву-Анкету № 08/174 про приєднання до договору на відкриття та обслуговування поточного рахунку платіжної кратки ПАТ «КБ «Глобус», за умовами якого останньому був наданий кредит в формі Дозволеного овердрафту в національній валюті за програмою кредитування «Запасочка». Відповідно до змісту заяви анкети встановлено суму ліміту овердрафту по Картковому рахунку у розмірі 3000,00 строком на 12 місяців, із сплатою за користування овердрафтом 0,0001% річних під час пільгового періоду (30 днів з дня виникнення заборгованості) 36,00 % річних фіксована процентна ставка у разі непогашення кредитної заборгованості у пільговий період кредитування (річних), процентна ставка в пільговий період кредитування (річних) 0,000001% (а.с.7). Також позичальником було підписано паспорт споживчого кредиту та довідку про розрахунок орієнтовної сукупної вартості кредиту, у якій погоджено розмір річної процентної ставки на рівні 36% річних (а.с. 6). Як вбачається з виписки по особовому рахунку та розрахунку заборгованості станом на 01.06.2023 року має заборгованість в розмірі 39049 грн.60 коп., яка складається із: заборгованості по кредиту - 13590,59 грн., 25459,01 грн. заборгованість за нарахованими процентами, штраф за порушення термінів погашення процентів за користування овердрафтом в межах ліміту дозволеного овердрафту 1800,00 грн (а.с.20-28, 156-159). 09.11.2022 року позивачем направлена вимога [PERSON] про дострокове повернення кредиту (а.с.9-10). Відповідно до частин першої, другої\~статті 207 ЦК України\~правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом статей\~626,\~628 ЦК України\~договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою\~статті 638 ЦК України\~встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. У\~статті 526 ЦК України\~передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до частини першої\~статті 1054 ЦК України\~за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша\~статті 1048 ЦК України). Частиною другою\~статті 1054 ЦК України\~встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). Згідно із частиною першою\~статті 633 ЦК України\~публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. За змістом\~статті 634 цього Кодексу\~договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розроблює підприємець (в даному випадку АТ «КБ «Глобус»). Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей\~633,\~634 ЦК України\~можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений. Згідно зі\~статтею 1049 ЦК України\~позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Відповідач не заперечує отримання від позивача коштів за тілом кредиту. Наявна заборгованість також підтверджується випискою по рахунку та розрахунком заборгованості, які надав банк. Враховуючи неповернення відповідачем вказаних коштів банку позовні вимоги у цій частині підлягають задоволенню. Відносно вимог про стягнення відсотків за користування кредитом та комісії (штрафу) суд зазначає наступне. За змістом\~статті 1056-1 ЦК України\~ розмір процентів та порядок їх сплати за договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів. Відповідно до частини першої\~статті 1048 ЦК України\~позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. За змістом\~статті 549 ЦК України\~неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Частинами першою, другою\~статті 551 ЦК України\~визначено, що предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства. Згідно із частиною першою\~статті 1050 ЦК України\~якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до\~статті 625 цього Кодексу. Таким чином, в разі укладення договору кредитного договору проценти за користування позиченими коштами та неустойка поділяються на встановлені законом (розмір та підстави, стягнення яких визначаються актами законодавства) та договірні (розмір та підстави, стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі). Позивач, обґрунтовуючи право вимоги в цій частині, в тому числі їх розмір і порядок нарахування, крім самого розрахунку кредитної заборгованості за договором посилався на Публічну пропозицію АТ «КБ «Глобус» на укладення Договору на відкриття поточного рахунку та обслуговування платіжної картки АТ «КБ «Глобус як невід`ємні частини спірного договору. Матеріали справи не містять підтверджень, що саме цей договір розумів відповідач та ознайомився з її змістом і погодив з ним, підписуючи заяву-анкету про приєднання до договору надання банківських послуг, а також те, що вказані документи на момент отримання відповідачем кредитних коштів взагалі містили умови, зокрема й щодо сплати процентів за користування кредитними коштами та щодо сплати неустойки (пені, штрафів), та, зокрема саме у зазначеному в цих документах, що додані банком до позовної заяви розмірах і порядках нарахування. Відповідно до п. 6.1.2 Договору пропозиції Банку щодо зміни умов Договору та/або Тарифів доводяться до відома Клієнта шляхом розміщення (оголошення пропозиції щодо зміни умов Договору на дошках (дошці) об`яв головного офісу Банку та його відділень, що розміщуються в загальнодоступних для Клієнтів місцях, а саме - операційній залі Банку та його відділень та/або в мережі Інтернет на сайті Банку. Суд, при дослідженні обставин справи, не застосовує до спірних правовідносин правила частини першої\~статті 634 ЦК України\~за змістом якої - договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому, оскільки договір міг неодноразово змінюватися, наданий примірник договору не містить дати, тобто неможливо встановити, чи був він чинний на момент укладання з відповідачем договору. За таких обставин та без наданих підтверджень про конкретні запропоновані відповідачу умови та правила надання банківських послуг, відсутність домовленості про порядок та розміри нарахування комісії або штрафів за несвоєчасне погашення кредиту, надані Банком Договір не може розцінюватися як стандартна (типова) форма, що встановлена до укладеного із відповідачем кредитного договору, оскільки достовірно не підтверджує вказаних обставин. Зі змісту заяви анкети вбачається, що обумовлений у ній розмір фіксованої процентної ставки становить 36% у разі непогашення кредитної заборгованості у пільговий період кредитування. Разом з тим, як вбачається зі змісту позовної заяви розрахунку заборгованості позивачеві нараховувались відсотки за користування кредитом на рівні 46,8% річних у періоді з 11.04.2021 по 10.01.2023. Виписка за період з 13.11.2017 по 01.04.2021 не містить інформації про розмір відсотків за користування кредитом, який нараховувався відповідачу. Всупереч вимог ст. 12 ЦПК України позивачем не надано доказів коли і на підставі чого розмір відсоткової ставки був змінений, чи був ознайомлений відповідач з такими змінами. Враховуючи недоведення розміру відсоткової ставки та правомірності її нарахування, часткове погашення протягом дії договору відсотків за користування кредиту, суд дійшов висновку про недоведення позивачем розміру заборгованості за відсотками, які нараховані та які позивач просить стягнути. Зважаючи на викладене, суд дійшов висновку, що вимоги про стягнення 25\~459,01 грн. відсотків за користування кредитом не підлягають задоволенню. З наданої виписки по рахунку вбачається, що у період з 10.12.2019 по 10.03.2020 позивачем нараховувався штраф за прострочені відсотки за договором. Наданими копією заяви анкети, паспорту споживчого кредиту та довідки про розрахунок сукупної заборгованості, які були підписані відповідачем, не було обумовлено нарахування ані штрафів, ані комісії за порушення термінів погашення щомісячного кредиту. З підстав, зазначених вище, суд дійшов висновку про необхідність відмови у задоволенні цієї частини вимог, оскільки матеріали справи не містять підтверджень, що саме наданий відповідачем договір розумів відповідач та ознайомився з його змістом і погодився з ним. Відповідачем заявлено клопотання про застосування наслідків спливу строку позовної давності за вимогами про стягнення тіла кредиту. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (стаття 257 ЦК України). Загальний строк позовної давності складає три роки і не залежить від суб`єктного складу правовідносин (стаття 257 ЦК України). Як передбачено частиною 4 статті 267 ЦК України сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. Законом України від 30 березня 2020 року № 540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» розділ «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України доповнено, зокрема, пунктом 12 наступного змісту: «Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину». У пункті 12 розділ «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України перелічені всі статті цього Кодексу, які визначають строки позовної давності. І всі ці строки продовжено для всіх суб`єктів цивільних правовідносин на строк дії карантину у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19). Відповідно до п. 19 розділу «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України у період дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року\~№ 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року\~№ 2102-IX, перебіг позовної давності, визначений цим Кодексом, зупиняється на строк дії такого стану. Як свідчать матеріали справи, датою звернення з позовною заявою до суду є 10 липня 2023 року. З огляду на те, що Закон України від 30 березня 2020 року № 540-IX щодо продовження строків позовної давності на час дії карантину набрав чинності 02 квітня 2020 року, та враховуючи, що під час дії карантину було запроваджено воєнний стан на території України, строки давності були продовжені, а згодом зупинені на строк дії воєнного стану. Відтак, позивачем не пропущено трирічний строк позовної давності щодо вимог про стягнення боргу за тілом кредиту. На підставі\~ст.141\~ЦПК України у зв?язку із частковим, на 34,8%, задоволенням позовних вимог \~з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судовий збір у розмірі 934,12 грн. При зверненні з позовом у позовній заяві АТ КБ «Глобус» було зазначено про наявність судових витрат у вигляді витрат на професійну правничу допомогу в сумі 6000,00 грн. Статтею 137 ЦПК України\~встановлено, що для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Судом встановлено,\~що 05.12.2022\~року АТ\~КБ «Глобус»\~звернувся до\~адвоката Прохоренка\~Валерія Петровича\~за отриманням\~правничої допомоги.\~Відповідно до\~акту №08/174\~прийому передачі\~послуг за\~Договором №\~051222\~про надання\~професійної правничої\~(правової)\~допомоги від\~05.12.2022\~року \~вартість послуг\~адвоката (збір\~та аналіз\~доказів і\~документів для\~подання позовної\~заяви про\~стягнення заборгованості\~за кредитним\~договором,\~складення позовної\~заяви в\~справі про\~стягнення заборгованості\~за кредитним\~договором,\~подання до\~суду позовної\~заяви \~4\~год.)\~складає 6000\~грн.\~00\~коп.\~Також надана\~платіжна інструкція\~№ 11342\~від 11.07.2023\~року про\~прийняття від\~АТ «КБ\~«Глобус» коштів\~на суму\~6000\~грн.\~00\~коп.\~ (а.с.15-19). Заявлений розмір витрат підтверджений належними доказами, а тому витрати на професійну правничу допомогу підлягають розподілу. Відповідачем подана заява про зменшення розміру витрат на правничу допомогу, який підлягає розподілу. При розподілі витрат на професійну правничу суд враховує, що складена представником банківської установи позовна заява є типовою за формою та за змістом. Суд також враховує складність справи, обсяг фактично наданих послуга адвокатом Прохоренком В.П. Враховуючи часткове (на 34,8%) задоволення позовних вимог з відповідача, наявність клопотання відповідача про зменшення витрат на професійну правничу допомогу, на користь позивача необхідно стягнути такі витрати у розмірі 1500 грн.

Outcome: partial