Jurisdiction: civil
Date: 2024-07-28 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до відповідача [PERSON] та просить стягнути з відповідача на її користь неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів на утримання сина за період з 01.02.2022 по 01.11.2023 в розмірі 78200 грн. та неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів на її утримання до досягнення дитиною трьох років в межах періоду з 01.09.2020 року по 05.10.2022 року в розмірі 60306,86 грн. Позовна заява обґрунтована тим, що судовим наказом Центрально-Міського суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 25.09.2020 по справі № 216/5057/20 стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] аліменти на утримання сина [PERSON] у розмірі частини заробітку платника аліментів. Також рішенням Центрально-Міського суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 04.02.2021 по справі 216/5056/20 стягнуто з [PERSON] аліменти у розмірі 1/6 частини заробітку платника аліментів на користь [PERSON] на її утримання, починаючи з 01.09.2020 року до досягнення [PERSON] , [INFO] трьох років. Внаслідок нерегулярної сплати відповідачем вказаних аліментів допущено прострочення за кожним місячним платежем. Тому [PERSON] вважає за необхідне стягнути з платника аліментів [PERSON] на її користь пеню у розмірі 78200,00 грн. за прострочення сплати аліментів на утримання сина та 60306,86 грн. пені за прострочення сплати аліментів на її утримання. Не погоджуючись з даним позовом [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] у якому просить суд: -виключити з актового запису про народження № 747 від 12.09.2019 про народження [PERSON] , [INFO] відомості про батька [PERSON] ; -звільнити [PERSON] від сплати аліментів на користь [PERSON] на утримання дитини [PERSON] , [INFO] , що стягуютьна на підставі судового наказу Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 25.09.2020 (справа № 216/5057/20) та від сплати заборгованості за вказаним судовим наказом за увесь період стягнення аліментів; -звільнити [PERSON] від сплати аліментів на користь [PERSON] на її власне утримання, що стягуютьна на підставі виконавчого листа, виданого відповідно до рішення Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 04.04.2021 (справа № 216/5056/20) та від сплати заборгованості за вказаним виконавчим листом за увесь період стягнення аліментів. [PERSON] обґрунтовує свої позовні вимоги тим, що має сумніви щодо його батьківства у відношенні [PERSON] , [INFO] . Ухвалою від 01.12.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за позовом [PERSON] до [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щордо предмета спору на стороні позивача Центрально-Міський відділ ДВС у місті Кривому Розі Криворізького району Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління міністерства Юстиції (м. Одеса) про стягнення неустойки пені за прострочення аліментів; розгляд справи постановлено проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Ухвалою від 29.01.2024 прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито загальне позовне провадження у цивільній справі за позовною заявою [PERSON] до [PERSON] про оспорювання батьківства, виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини та звільнення від сплати аліментів, розгляд справи постановлено проводити в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання. Ухвалою від 12.02.2024 об`єднано в одне провадження цивільну справу № 214/8642/23 за позовом [PERSON] до [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щордо предмета спору на стороні позивача Центрально-Міський відділ ДВС у місті Кривому Розі Криворізького району Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління міністерства Юстиції (м. Одеса) про стягнення неустойки пені за прострочення аліментів та цивільну справу № 214/94/24 за позовом [PERSON] до [PERSON] про оспорювання батьківства, виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини та звільнення від сплати аліментів, обєднаній справі присвоєно єдиний № 214/8642/23. Ухвалою від 12.02.2024 задоволено клопотання [PERSON] про призначення судово-генетичної експертизи та призначено судово-генетичну експертизу, на вирішення якої поставлено питання: - Чи являється [PERSON] , [INFO] , біологічним батьком дитини [PERSON] , [INFO] ?, провадження у справі зупинено до отримання висновку експерта. До суду скеровано висновок експерта № 541-МГ від 09.04.2024, відповідно до якого [PERSON] , [INFO] може бути біологічним батьком дитини [PERSON] , [INFO] , народженого громадянкою [PERSON] , [INFO] . Вірогідність того, що [PERSON] дійсно є біологічним батьком дитини [PERSON] , [INFO] , і це не є наслідком випадкового збігу генетичних ознак у осіб, що не маєть родинних зв`язків, за результатами даної експертизи складає не менше 99,99999%. Ухвалою від 13.05.2024 поновлено провадження у справі. Ухвалою від 06.06.2024 закрито підготовче провадження, призначено справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження за участю сторін. Ухвалою від 29.07.2024 залишено без розгляду позовну заяву [PERSON] до [PERSON] про оспорювання батьківства, виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини та звільнення від сплати аліментів Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явилась, у своїй заяві просить справу розглядати за її відсутності, позовні вимоги підтримує, просить їх задовольнити. У письмових поясненнях [PERSON] вказує, що він в повному обсязі сплатив існуючу заборгованість по сплаті аліментів, як на утримання [PERSON] так і на утримання сина. Не погоджується з методикою розрахунку пені, запропонованою позивачем [PERSON] , оскільки при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Зазначає, що оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводиться стягнення (постанова ВС від 25.04.2018 у справі 572/1762/15-ц). Однак, як вбачається з розрахунку пені, що міститься в матеріалах справи, [PERSON] , визначаючи дні прострочення сплати аліментів за кожен місяць враховує дні поточного місяця в якому не була здійснена сплата аліментів, що суперечить позиції ВС, викладеної у постанові від 19.01.2022 по справі 711/679/21. Крім того, вказує, що некоректною є вимога щодо стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів в розмірі 100% заборгованості та незгодний з розрахунком пені за несплату аліментів повністю, з огляду на що просить відмовити у задоволенні позовних вимог про стягнення пені за прострочення сплати аліментів повністю. Представник [PERSON] подав до суду клопотання про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги [PERSON] не визнає. Також просив позовні вимоги [PERSON] про оспорення батьтківства залишити без розгляду. Представник Центрально-Міського відділу ДВС у місті Кривому Розі Криворізького району Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління міністерства Юстиції (м. Одеса) у судове засідання не з`явився, причини неявки не повідомив. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши письмові матеріали справи, прийшов до наступного висновку. Судом встановлено, що судовим наказом Центрально-Мілького районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 25.09.2020 стягнуто з [PERSON] на Користь [PERSON] аліменти на утримання неповнолітньої дитини [PERSON] , [INFO] щомісячно у розмірі заробітку (доходу) боржника до досягнення дитиною повноліття (том 1, а. с. 15). Також рішенням Центрально-Мілького районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 04.02.2021 стягнуто з [PERSON] аліменти у розмірі 1/6 частини заробітку (доходу) на користь [PERSON] на її утримання щомісяця, починаючи з 01.09.2020 року до досягнення [PERSON] , [INFO] , трьох років (том. 1, а. с. 16 - 18). Як вбачається з постанов державного виконавця від 17.01.2022, за вказаним судовим наказом та рішенням суду відкриті відповідні окремі виконавчі провадження № 68169251 (за судовим наказом) та № 68169832 (за рішенням суду) (том 1, а. с. 20, 21). Відповідно до розрахунків заборгованості за вказаними виконавчими провадженнями станом на 20.10.2023 за боржником [PERSON] рахується заборгованість зі сплати аліментів за виконавчим провадженням 68169832 в розмірі 60306,86 грн. та за виконавчим провадженням № 68169251 в розмірі 78200 грн. (том 1, а. с. 22, 23). Позивачем здійснено розрахунок пені за прострочення сплати аліментів за платежами по аліментах на утримання дитини за період з 01.02.2022 по 01.11.2023, згідно з яким розмір пені складає 249599,16 грн. та розрахунок пені за прострочення сплати аліментів за платежами по аліментах на [PERSON] до досягнення дитиною трьох років за період з 01.09.2020 по 05.10.2022, згідно з яким розмір пені становить 222735,41 грн. (том 1 а. с. 4, 5 - 6). Між сторонами виник в тому числі спір щодо стягнення пені за прострочення сплати аліментів та утримання дитини та на утримання матері до досягненню дитиною трирічного віку. Спірні правовідносини щодо стягнення пені регулюються ст. 196 Сімейного кодексу України, частина 1 зазначеної статті передбачає, що у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак, таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку, неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти. Стягнення неустойки є санкцією за ухилення від сплати аліментів. Аліменти нараховуються щомісячно, тому строк виконання цього обов`язку буде різним, а отже, кількість днів прострочення сплати аліментів за кожен місяць також буде різною. Законодавець установив розмір пені 1% за кожен день прострочення та період, за який нараховується пеня за кожен день, починаючи з наступного, у який мала бути здійснена сплата аліментів за відповідний місяць, але таке зобов`язання не було виконане, і до дня, у який проведена сплата заборгованості чи до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені. Таке правило застосовується у разі прострочення виконання зобов`язання зі сплати аліментів за місяць, у який вони мали бути сплачені. Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити та 1 відсоток. Тобто формула така: заборгованість за місяць помножена на кількість днів заборгованості помножена на 1 %. За цим правилом обраховується пеня за кожним простроченим місячним платежем. Загальний розмір пені становить суму розмірів пені, обрахованої за кожним місячним (періодичним) платежем. У разі виплати аліментів частинами, необхідно зазначити, що якщо такі часткові платежі вчинені протягом місяця, у якому повинні сплачуватися аліменти, і їх загальна сума становить місячний платіж, визначений у рішенні суду про стягнення аліментів, вважається, що той з батьків, який повинен сплачувати аліменти, виконав ці зобов`язання. У разі, якщо місячний платіж сплачено не у повному розмірі, то пеня буде нараховуватися з першого дня місяця, наступного за місяцем сплати чергового платежу, на різницю між розміром, який мав бути сплачений на утримання дитини, та розміром фактично сплачених аліментів з урахуванням строку прострочення та ставки пені 1 %. Строк прострочення вираховується з урахуванням зазначеного правила і починає перебіг з першого дня місяця, наступного за місяцем внесення періодичного платежу, до дня, який передує дню сплати заборгованості. У разі, якщо заборгованість зі сплати аліментів погашено частково в іншому місяці, то визначення пені на заборгованість зі сплати аліментів розраховується з урахуванням розміру несплаченої частки аліментів за певний місяць з дня сплати частки місячного платежу і до дня, який передує дню погашення заборгованості за відповідним місячним платежем, помножену на 1%. Такі висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 квітня 2019 року у справі № 333/6020/16-ц. Відповідно до ч. 4 ст.\~263\~ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин, суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Ухиленням від сплати аліментів слід вважати дії або бездіяльність винної особи, спрямовані на невиконання рішення суду про стягнення з неї на користь стягувача визначеної суми аліментів. Вони можуть виразитись як у прямій відмові від сплати встановлених судом аліментів, так і в інших діях (бездіяльності), які фактично унеможливлюють виконання вказаного обов`язку (приховуванні заробітку (доходу), що підлягає обліку при відрахуванні аліментів, зміні місця роботи чи місця проживання з неподанням відповідної заяви про необхідність стягування аліментів тощо). Тлумачення статті 196\~СК України свідчить про те, що відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин. Перелік причин з яких утворилась заборгованість не з вини платника аліментів не є вичерпним і має бути встановлено судом у кожному випадку окремо на підставі поданих доказів. Сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства (ч. 9 ст. 7 СК України). Згідно зі ст. 8 СК України, якщо особисті немайнові та майнові відносини між подружжям, батьками та дітьми, іншими членами сім`ї та родичами не врегульовані цим Кодексом, вони регулюються відповідними нормами\~ЦК України, якщо це не суперечить суті сімейних відносин. Відповідно до ч. 1 ст.\~9\~ЦК України положення цього Кодексу застосовуються до врегулювання відносин, які виникають у сферах використання природних ресурсів та охорони довкілля, а також до трудових та сімейних відносин, якщо вони не врегульовані іншими актами законодавства. Тлумачення ст.\~8\~СК України та ч. 1 ст.\~9\~ЦК України дозволяє зробити висновок, що положення\~ЦК України\~субсидіарно застосовуються для регулювання сімейних відносин. Особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання (ч.ч. 1,2\~ст. 614 ЦК України). Тлумачення вказаних норм свідчить, що стягнення пені, передбаченої абзацом 1 ч. 1 ст. 196 СК України, можливе лише у разі виникнення заборгованості з вини особи, зобов`язаної сплачувати аліменти. У СК України вина платника аліментів презюмується. Очевидно, що в такому разі підлягають застосуванню норми цивільного законодавства. Якщо платник аліментів доведе, що вжив всіх залежних від нього заходів щодо належного виконання зобов`язання, то платник аліментів є невинуватим у виникненні заборгованості, і підстави стягувати неустойку (пеню) відсутні. Саме на платника аліментів покладено обов`язок доводити відсутність своєї вини в несплаті (неповній сплаті) аліментів. Отже, для застосування зазначеної пені, як санкції, до платника аліментів необхідні такі умови: існування заборгованості зі сплати аліментів; наявність винних дій особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти, що призвели до виникнення заборгованості. Відповідно до частини першої\~статті 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина перша\~статті 76 ЦПК України). У частині другій\~статті 78 ЦПК України\~передбачено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Згідно з частиною першою статті 80 ЦПК України\~достатніми є докази, які в своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Відповідно до статті 89\~ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Відповідачем [PERSON] не надано доказів того, що він вжив всіх залежних від нього заходів щодо належного виконання аліментних зобов`язань, а заборгованість виникла через обставини, що не залежали від його волі. Розмір заборгованості та розрахунок пені відповідачем не спростовано. Суд частково погоджується з запереченнями [PERSON] щодо невірності запропонованого [PERSON] розрахунку пені за прострочення сплати аліментів та констатує, що його доводи не впливають на суму пені, оскільки за обставинами даної справи, зменшення розміру пені із-за невірності розрахунків позивача у будь-якому випадку не перевищить 100 відсотків заборгованості по аліментах з огляду на суму заборгованості та кількість днів прострочення зобов`язань по сплаті аліментів. Також суд критично ставиться до позиції [PERSON] щодо сплати у повному обсязі заборгованості по аліментам, як на підставу невизнання позову, оскільки розмір пені за несплату аліментів визначається у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення, як це передбачено ст. 196 Сімейного кодексу України. Суд також враховує, що заперечення проти позовних вимог про стягнення пені за прострочення сплати аліментів до проведення судового-генетичної експертизи [PERSON] обгрунтовував виключно сумнівами щодо його батьківства у відношенні [PERSON] , [INFO] , що не знайшло свого підтвердження під час розгляду справи та спростовано здійсненою за ініціативою [PERSON] судово-генетичною експертизою, за результатами якої встановлено батьківство [PERSON] у відношенні [PERSON] , [INFO] . В подальшому [PERSON] заперечував проти позову з підстав неправильності розрахунків за пенею, що суд розцінює як його спробу уникнути відповідальності за невиконання аліментних зобов`язань. З огляду на викладене, суд вважає, що [PERSON] доведено належними доказами наявність у [PERSON] заборгованості зі сплати аліментів на утримання дитини та заборгованості зі сплати аліментів на утримання матері до досягнення дитиною трьох років, а платником аліментів [PERSON] даний факт не спростовано. [PERSON] надано розрахунок розміру пені за період прострочення сплати аліментів на утримання дитини з 01.02.2022 по 01.11.2023, згідно якого загальна сума пені за порушення [PERSON] аліментних зобов`язань становить 249599,16 грн. Так само [PERSON] надано розрахунок розміру пені за період прострочення сплати аліментів на утримання матері дитини з 01.09.2020 по 05.10.2022, згідно якого загальна сума пені за порушення [PERSON] аліментних зобов`язань становить 222735,41 грн. Разом з тим, відповідно до частини першої статті 196\~СК України одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. Суд звертає увагу позивача [PERSON] на неправильність визначення нею періодів нарахування пені, що не впливає на її розмір з огляду на положення статті 196 СК України. Відтак, суд приходить до висновку про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів у розмірі загальної суми заборгованості по аліментам, що складає -78200,00 грн. пені за заборгованістю по сплаті аліментів на утримання дитини за період з 01.03.2022 по 01.11.2023 та -60306,86 грн. пені за заборгованістю по сплаті аліментів на утримання матері дитини за період з 01.10.2020 по 05.09.2022. Вказані суми пені не перевищують 100 відсотків заборгованості по сплаті аліментів. Згідно вимог пункту 1 частини 2 статті 141\~Цивільного процесуального\~кодексу України з [PERSON] на користь держави підлягає стягненню судовий збір за вимогу про стягнення пені за несплату аліментів у розмірі 2147,20 грн. (за кожною з вимог про стягнення пені по 1073,60 грн.) оскільки позивач в силу статті 5\~Закону України\~"Про\~судовий збір" звільнена від його сплати при зверненні до суду з вказаною позовною вимогою. З огляду на залишення позову [PERSON] про оспорювання батьківства, виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини та звільнення від сплати аліментів без розгляду, понесені останнім судові витрати не відшкодовуються.

Outcome: partial