Jurisdiction: civil
Date: 2024-08-06 00:00:00

Представник позивача [PERSON] адвокат Корнєв О.В. звернувся до Нововодолазьського районного суду Харківської області з позовом до відповідача - Нововодолазької селищної ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кузьменко Лідія Миколаївна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, відповідно до якого просить визначити позивачу [PERSON] додатковий строк для прийняття спадщини за законом після смерті його матері [PERSON] , яка померла [INFO] , тривалістю шість місяців, починаючи з дня набрання рішенням суду законної сили. На обґрунтування позовних вимог зазначив, що [INFO] померла його мати [PERSON] . Після її смерті відкрилася спадщина на спадкове майно, що складається з: земельної ділянки площею 0,1770 гектара, кадастровий номер 6324255100:04:000:0429, земельної ділянки площею 3,4688 гектара, кадастровий номер 6324255100:04:000:0428 та земельної ділянки площею 3,8232 гектара, кадастровий номер 6324255100:04:000:0427, а також на нежитлове приміщення підвалу № VII, VIII, X, XI, XIII, XIV, XV, XVIII в літ. «А-16», загальною площею 72,8 кв.м та нежитлове приміщення цокольного поверху № II, III, IV, V в літ. «А-16», загальною площею 127,9 кв.м, які знаходяться [ADDRESS] . Спадкодавиця заповіту не залишила, позивач є єдиним спадкоємцем першої черги після її смерті. 06.10.2024 року [PERSON] звернувся до нотаріуса за оформленням спадщини, але постановою нотаріуса йому відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини. Позивач зазначив, що пропустив шестимісячний термін на подання заяви про прийняття спадщини, оскільки у зв`язку зі збройною агресією РФ проживає у Швеції. Крім того, консультувався з нотаріальною конторою Харківського нотаріального округу, де йому роз"яснили, що на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється. Внаслідок зазначеного просить надати додатковий строк у шість місяців. Таким чином, оскільки нотаріус відмовив [PERSON] , у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку з пропуском строку для подання заяви про прийняття спадщини, він звернувся до суду з позовом про надання йому додаткового строку. Ухвалою Нововодолазького районного суду Харківської області від 01.12.2023 відкрито загальне позовне провадження у цивільній справі та розпочато підготовче провадження. Ухвалою Нововодолазького районного суду Харківської області від 26.12.2023 витребувано\~у приватного нотаріусу\~Київського міського нотаріального округу Кузьменко Лідії Миколаївни\~належним чином завірену копію спадкової справи, яка заведена після смерті [PERSON] , померлої [INFO] . Ухвалою Нововодолазького районного суду Харківської області від 25.01.2024 вказана справа направлена за підсудністю до Київського районного суду м.Харкова. Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.11.2023 справу передано для розгляду судді Колесник С.А. Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 20.03.2024 цивільну справу прийнято до провадження. Розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження. Почато підготовче провадження. Позивач [PERSON] чи його представник адвокат Корнєв О.В. у судове засідання не з`явилися, представник Позивача надав до суду заяву з проханням розглянути справу без його участі, позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити. Представник Відповідача Нововодолазької селищної ради, у судове засідання не з`явився, 10.04.2024 до суду надійшла заява представника про розгляд справи за відсутності його представника та не заперечення проти позову (а.с.147). Представник Відповідача - Харківської міської ради, у судове засідання не з`явився, повідомлений про час та місце розгляду справи належним чином (а.с.202), відзив на позов не надав. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кузьменко Лідія Миколаївна у судове засідання не з`явилася, повідомлена про час та місце розгляду справи належним чином, 10.04.2024 до суду надійшла її заява про розгляд справи за її відсутності та не заперечення проти позову (а.с.145). Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [INFO] в м.Харкові Харківської області померла [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] виданого Нововодолазьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Харківському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків)(а.с.17). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на належне їй за життя майно, а саме: земельної ділянки площею 0,1770 гектара, кадастровий номер 6324255100:04:000:0429, земельної ділянки площею 3,4688 гектара, кадастровий номер 6324255100:04:000:0428 та земельної ділянки площею 3,8232 гектара, кадастровий номер 6324255100:04:000:0427, а також на нежитлове приміщення підвалу № VII, VIII, X, XI, XIII, XIV, XV, XVIII в літ. «А-16», загальною площею 72,8 кв.м та нежитлове приміщення цокольного поверху № II, III, IV, V в літ. «А-16», загальною площею 127,9 кв.м, які знаходяться [ADDRESS] (а.с. 22-31). Оскільки [PERSON] не залишила заповіту, а позивач є єдиним спадкоємцем за законом, для оформлення спадщини Позивач звернувся до Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кузьменко Лідії Миколаївни з заявою про прийняття спадщини. Вказана заява була складена Позивачем 06.10.2023 року, його підпис був посвідчений нотаріусом районного суду Агдер Норвегії, та в подальшому направлена поштою в Україну. Постановою Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кузьменко Лідії Миколаївни № 36/02-14 від 06.11.2023 [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після померлої [INFO] [PERSON] оскільки у встановлений строк не звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини (а.с. 21). Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Статтею 1216 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Відповідно ст. ст. 1217, 1218 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. У відповідності до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно з ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, а з урахуванням пункту 3 Постанови Кабінету Міністрів від 28 лютого 2022 року 3164 «Деякі питання в умовах воєнного стану», відповідно до якого перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Згідно зі ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Отже законодавчо передбачено, що якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (ч.2 ст.1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Позивач повинен довести поважність пропуску строку для прийняття спадщини не лише у межах шестимісячного строку, встановленого частиною першою статті 1270 ЦК України, а й упродовж усього періоду від дати відкриття спадщини до дати звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Позивач, як на підставу пропуску строку звернення з заявою про прийняття спадщини, посилався на введення воєнного стану в Україні, строк на прийняття спадщини відкрився на початок періоду воєнного стану, та у зв`язку з воєнною агресію російської федерації. З 10.03.2022 року по теперішній час Позивач перебуває з родиною за кордоном (а.с.32-37). У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану", Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжувався. Відповідно до статті 64 Конституції України, статей 12-1 і 20 Закону України Про правовий режим воєнного стану, статей 7 і 34 Закону України Про нотаріат, Указу Президента України від 24 лютого 2022 р. № 64 Про введення воєнного стану в Україні Кабінет Міністрів України 28 лютого 2022 року Кабінетом Міністрів України була прийнята Постанова № 164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану». Так, п. 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції від 06.03.2022) передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану. Відповідно до змін внесених 28.04.2022 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття продовжено зупиненим на час дії воєнного стану. 29.06.2022 внесено нові зміни постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», згідно з якими з 29.06.2022 діють нові зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану. Так, п. 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції від 29.06.2022) передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці. Як встановлено судом, матір позивача [PERSON] [PERSON] померла [INFO] , в період повномасштабного вторгнення збройних сил російської федерації на територію України, у зв`язку з чим, перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупинявся на час дії воєнного стану. Таким чином, з урахуванням постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» відповідно до якого перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття продовжено зупиненим на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці, то суд приходить до висновку про поважність пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. А тому, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню. Оскільки позивач є інвалідом 2 групи (а.с.14), то відповідно до Закону України «Про судовий збір», судові витрати покладаються на рахунок держави.

Outcome: approved