Jurisdiction: civil
Date: 2024-08-13 00:00:00

у березні 2024 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до Комунального підприємства «ЖЕК-13» Чернігівської міської ради про стягнення матеріальної шкоди заподіяної залиттям квартири в розмірі 96595,01 грн та судові витрати. Обґрунтовано позов тим, що згідно ордеру на жилу площу у гуртожитку №3626 від 24 січня 2001 року позивачка є належним користувачем кімнати [ADDRESS] . 17 листопада 2023 року, її квартиру було затоплено гарячою водою. У відповідності до акту залиття, аварію, що трапилася у системі центрального опалення, гарячого водопостачання від 20 листопада 2023 року, комісією було встановлено, що 17.11.2023 року в будинку [ADDRESS] міжповерховому перекритті блоку №30 трапилося залиття. Причиною залиття, аварії, що трапилась на системі центрального опалення та гарячого водопостачання є утворення свища на стояку внутрішньо будинкової системи гарячого водопостачання в результаті фізичного зносу та тривалої експлуатації. Внаслідок затоплення були пошкоджені стелі, стіни, підлога в кухні та кімнатах, а також система електропостачання та меблі, у зв`язку з чим вони потребують ремонту та заміні, вартість якої за висновком спеціалістів складає 96595,01 грн. Згідно акту про залиття від 20.11.2023 при обстеженні було виявлено пошкодження стін кухні, затікання води в кімнаті, коридорах та кладовій. 30 листопада 2023 року відповідач надав лист в якому зазначив, що причиною залиття стало утворення свища на стояку внутрішньо будинкової системи гарячого водопостачання в результаті фізичного зносу та тривалої експлуатації. На неодноразові прохання позивачки відшкодувати завдані збитки, відповідач ухиляється, у зв`язку з чим позивачка звернулася до суду з даним позовом. Ухвалою Деснянського районного суду м. Чернігова від 02.04.2024 відкрито провадження у справі, призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. Представник відповідача надіслав відзив на позовну заяву, просив відмовити у задоволенні позовних вимог, оскільки управитель/відповідач діяв відповідно до встановлених норм та правил та вважає себе не належним відповідачем, що виключає обов`язок відповідати за дії іншого виконавця послуг. Дії відповідача були правомірними і між його діями та шкодою відсутній безпосередній причинний зв?язок як і вина у виникненні аварійної ситуації та залитті квартири позивача. Неналежний відповідач це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред?явленим позовом за наявності даних про те, що обов?язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі зокрема належному відповідачеві. Згідно ч. 5 ст. 279 ЦПК України, справа розглядається у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку. Судом встановлено, що позивачка є належним користувачем кімнати [ADDRESS] , що підтверджується ордером на жилу площу у гуртожитку №3626 від 24.01.2001 (а.с.7). 17.11.2023 відбулося затоплення гарячою водою, що підтверджується актом про залиття, аварію, що трапилась у системі центрального опалення, гарячого водопостачання від 20.11.2023. У відповідності до акту залиття, аварію, що трапилася у системі центрального опалення, гарячого водопостачання від 20 листопада 2023 року. комісією було встановлено, що 17.11.2023 в будинку [ADDRESS] у міжповерховому перекритті блоку № 30 трапилося залиття. Причиною залиття, аварії, що трапилась на системі центрального опалення та гарячого водопостачання є утворення свища на стояку внутрішньо будинкової системи гарячого водопостачання в результаті фізичного зносу та тривалої експлуатації. Згідно висновку експертного дослідження №КЕД-19/125-24/7 від 02.02.2024 року вартість ремонтно-відновлювальних робіт, з урахуванням вартості будівельних матеріалів, виробів та конструкцій, проведення яких необхідно для усунення пошкоджень, що виникли внаслідок залиття квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] станом на 17 листопада 2023 року становить 39 848,00 грн, розмір матеріальної шкоди завданий власниці внаслідок залиття квартири, станом на 17 листопада 2023 року становить 32 107,00 грн, розмір матеріальної шкоди завданої в результаті пошкодження майна (шафи-купе, дивана, стола письмового, крісла, килимового покриття, двох світильників, шафи передпокія з поличками з гачками для одягу, двох тумо для взуття, кухонного гарнітуру: шафи кухонної (верхня частина) з кутовими поличками, тумби під мийку та тумби кухонної з висувними шухлядами та стільниці), внаслідок залиття квартири, станом на 17 листопада 2023 року, становить 24640,01 грн. Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазначала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до статті 1166 ЦК України майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкода завдана не з її вини. Пленум Верховного Суду України у пункті 2 постанови №6 від 27.03.1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» надав рекомендації, що, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б)протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, вина. Отже, цивільне законодавство у деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини. Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Відповідно до рішення виконавчого комітету Чернігівської міської ради від 15.02.2019 №58 «Про визначення управителя багатоквартирного будинку» управителем житлового будинку [ADDRESS] призначено Комунальне підприємство «ЖЕК-13» Чернігівської міської ради. Відповідно до ст. 5 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», до житлово-комунальних послуг належать: 1) житлова послуга - послуга з управління багатоквартирним будинком. Послуга з управління багатоквартирним будинком включає: - забезпечення утримання спільного майна багатоквартирного будинку, зокрема прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, якщо прибудинкова територія, за даними Державного земельного кадастру, знаходиться у власності або користуванні співвласників багатоквартирного будинку відповідно до вимог законодавства, виконання санітарно-технічних робіт, обслуговування внутрішньобудинкових систем (крім обслуговування внутрішньобудинкових систем, що використовуються для надання відповідної комунальної послуги у разі укладення індивідуальних договорів з обслуговуванням внутрішньобудинкових систем про надання такої послуги, за умовами яких обслуговування таких систем здійснюється виконавцем), утримання ліфтів тощо; 2) комунальні послуги - послуги з постачання та розподілу природного газу, постачання та розподілу електричної енергії, постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання, централізованого водовідведення, управління побутовими відходами. Стаття 12 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», регламентує, що відносини між учасниками договірних відносин у сфері житлово-комунальних послуг здійснюються виключно на договірних засадах. Частиною 2 ст. 8 Закону Закону України «Про житлово-комунальні послуги» передбачено, що виконавець, серед іншого, зобов`язаний: 1) забезпечувати своєчасність надання, безперервність і відповідну якість комунальних послуг згідно із законодавством та умовами договорів про їх надання, у тому числі шляхом створення системи управління якістю відповідно до національних або міжнародних стандартів; 4) своєчасно проводити підготовку об`єктів житлово-комунального господарства до експлуатації в осінньо-зимовий період; Згідно із ч. 1 ст. 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», позивач, як споживач комунальних послуг та як власник житла, має право: одержувати вчасно та відповідної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством та умовами договору на надання житлово-комунальних послуг; на відшкодування збитків, завданих його майну, шкоди, заподіяної його життю або здоров`ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг та незаконного проникнення в належне йому житло (інший об`єкт нерухомого майна); на усунення протягом строку, встановленого договорами про надання житлово-комунальних послуг або законодавством, виявлених недоліків у наданні житлово-комунальних послуг. Відповідно до Наказу Державного комітету України по житлово-комунальному господарству №76 від 17.05.2005 зареєстровано в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року за №927/11207 «Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій» (далі Правил) балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно із законом. Технічне обслуговування житлових будинків включає роботи з контролю за його станом, забезпечення справності, працездатності, наладки і регулювання інженерних систем тощо. Контроль за технічним станом здійснюється шляхом впровадження системи технічного огляду жилих будинків (абзаци третій, четвертий пункту 2 цих Правил). Згідно із п. 2.4.1. Правил, організація поточного ремонту жилих будинків повинна проводитися відповідно до нормативно-правових та нормативно-технічних документів з організації і технології поточного ремонту жилих будинків. Поточний ремонт виконується виконавцем послуг власними силами або із залученням підрядних організацій. Неналежне виконання такими підрядними організаціями взятих на себе договірних зобов`язань є підставою цивільно-правової відповідальності, проте не звільняє виконавця послуг від власних зобов`язань. Відповідно до п.12 Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 08 жовтня 1992 року за №572, балансоутримувач житлового будинку або уповноважена ним особа несе відповідальність перед власником, наймачем (орендарем) приміщення житлового будинку в разі ненадання або надання не в повному обсязі послуг, що призвело до збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров`ю, - шляхом відшкодування збитків. Як вбачається з матеріалів справи 17 листопада 2023 року в будинку [ADDRESS] у міжповерховому перекритті блоку № 30 трапилось залиття, що підтверджується актом про залиття від 20.11.2023 складеним КП «ЖЕК-13» ЧМР. Судом встановлено, що балансоутримувачем будинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , станом на час залиття є відповідач КП «ЖЕК-13» ЧМР, а отже, відповідальність за експлуатацію будинку у цей період, несе саме КП «ЖЕК-13» ЧМР. Не заслуговують на увагу твердження відповідача про те, що 15 березня 2006 року між КП «ЖЕК-13» Чернігівської міської ради (Замовник) та ВАТ «Облтеплокомуненерго» (Підрядник) укладено договір про технічне обслуговування мереж гарячого водопостачання та мереж централізованого опалення № 295 і послуги з технічного обслуговування мереж гарячого та холодного водопостачання, централізованого опалення та водовідведення на час залиття надавалися ВАТ «ОТКЕ» з огляду на те, що відповідальність останнього щодо утримання мереж гарячого водопостачання та мереж централізованого опалення має місце лише до будинку, у будинку відповідальність щодо утримання мереж несе балансоутримувач будинку з огляду на таке. Відповідно до пункту 2 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, технічне обслуговування жилих будинків - це комплекс робіт, спрямованих на підтримку справності елементів будівель чи заданих параметрів та режимів робот технічного обладнання. Система технічного обслуговування жилих будинків повинна забезпечувати безпечне та безперебійне функціонування будинків, інженерних мереж та обладнання протягом установленого терміну служби будинку. Технічне обслуговування жилих будинків включає роботи з контролю за його станом, забезпечення справності, працездатності, наладки і регулювання інженерних систем тощо. Контроль за технічним станом здійснюється шляхом впровадження системи технічного огляду жилих будинків Система технічного огляду жилих будинків включає проведення планових та позапланових оглядів (пункт 2.1 Правил). Відповідно до підпунктів 5, 10 пункту 32 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 21 липня 2005 року № 630(далі - Правила № 630), виконавець зобов`язаний проводити два рази на рік перевірку стану внутрішньобудинкових систем багатоквартирного будинку із складенням відповідного акта, утримувати внутрішньобудинкові мережі у належному технічному стані, здійснювати їх технічне обслуговування та ремонт. Згідно до п.5.3.4.Правил під час обслуговування системи водопроводу і каналізації необхідно: регулярно проводити огляд санітарно-технічного устаткування, водопровідно-каналізаційних систем та будинкових засобів обліку та регулювання води на них, контролюючи промерзання трубопроводів, витік води та ін.; здійснювати не рідше одного разу на рік профілактичне обслуговування запірної арматури (з прогонкою вентилів кранів), прочищення дворової та не рідше двох разів у рік - будинкової каналізаційної мережі; вчасно виконувати роботи з ремонту внутрішньобудинкових водопровідно-каналізаційних систем за заявками мешканців; при необхідності заміняти прокладки водопровідних кранів та ремонтувати зливні бачки; усувати засмічення в системі. Згідно зі ст. 21 Закону України «Про житлово - комунальні послуги» виконавець послуги з постачання теплової енергії повинен забезпечити постачання теплоносія безперервно, з гарантованим рівнем безпеки, обсягу, температури та величини тиску. Аналіз зазначених норм свідчить про те, що балансоутримувач або управитель зобов`язаний здійснювати усі необхідні дії для забезпечення справності елементів будівлі, безперебійне функціонування будинків, інженерних мереж та обладнання протягом установленого терміну служби будинку, контроль за технічним станом, забезпечити належні експлуатацію та утримання майна, проведення капітального і поточного ремонтів. Отже, саме на виконавця - суб`єкта господарювання, предметом діяльності якого є надання житлово-комунальної послуги споживачу, покладається обов`язок утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування житлового будинку. Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Особливістю деліктної відповідальності за завдану шкоду є презумпція вини. Відповідно до ч. 2ст. 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Тобто, відсутність вини у завданні шкоди повинен доводити сам завдавач шкоди, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювана шкоди. При цьому позивач доводить лише факти, на яких ґрунтуються його позовні вимоги. Суд дійшов висновку, що з урахуванням обов`язків, покладених на виконавця послуг саме відповідач КП «ЖЕК-13» ЧМР станом на час залиття зобов`язаний був здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинку, утримання в належному технічному стані, здійснення технічного обслуговування та ремонт внутрішньобудинкових мереж цього будинку в межах зазначених чинним законодавством меж відгалуження (зон відповідальності). Враховуючи те, що позивачем доведено факт залиття квартири, а відповідачем не надано суду належних та допустимих доказів на спростування своєї вини у заподіянні шкоди, то суд доходить висновку, що позовні вимоги позивача до відповідача про відшкодування матеріальної (майнової) шкоди у цій справі є обґрунтованими. Також, відповідно до статті 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача належить стягнути витрати по сплаті судового збору та витрати пов`язані зі складання експертного дослідження.

Outcome: approved