Jurisdiction: civil
Date: 2024-07-28 00:00:00

Представник заявника секретар ЗМР А.Куртєв звернувся до суду з вказаною заявою, в якій просив визнати відумерлою спадщину, що відкрилась після смерті [PERSON] , [INFO] , померлої [INFO] та [PERSON] , [INFO] , померлого [INFO] а саме: квартири [ADDRESS] (житлова площа 19,3 кв.м, загальна площа 35,66 кв.м) та передати її у власність заявника. Заяву обґрунтовано\~тим,\~що \~ [INFO] \~померла [PERSON] ,\~ [INFO] .\~ [INFO] \~помер [PERSON] ,\~ [INFO] .\~Вказані особи\~були співвласниками\~квартири [ADDRESS] ,\~кожний володів\~по 1/2\~частині житла.\~Спадкоємців після\~смерті [PERSON] \~та [PERSON] \~не виявлено.\~Згідно листа\~Департаменту з\~управління житлово-комунальним\~господарством від\~26.07.2023\~№ 0148,\~отримана інформація\~про наявність\~ознак відумерлої\~спадщини стосовно\~зазначеної квартири.\~Станом на\~липень 2023\~року у\~спірній квартирі\~зареєстровані особи\~відсутні. Враховуючи зазначене, є підстави вважати, що спадкоємці не звернулись у встановлений законом строк із заявою про прийняття спадщини або не підтвердили свій статус спадкоємця, спадщина до даного часу не прийнята. Ухвалою суду від 05.02.2024 відкрите провадження у справі та призначено розгляд справи. Витребувано з П`ятої Запорізької державної нотаріальної контори копію спадкової\~справи,\~заведеної після смерті [PERSON] та [PERSON] . Відповідь на запит надійшла 04.03.2024. Будь-яких заперечень на обставини, зазначені у заяві, від учасників справи не надійшло. Представник заявника [PERSON] подала заяву про розгляд справи без фіксації судового процесу та про задоволення заяви у повному обсязі. Представник П`ятої Запорізької державної нотаріальної контори в судове засідання не з`явився. Подав заяву про розгляд справи без їх участі та прийняття рішення на розсуд суду. Враховуючи те, що сторони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання, не з`явилися в судове засідання без повідомлення причин, заперечень на заяву не надійшло суд ухвалює рішення на підставі наявних у справі доказів. Оскільки всі учасники справи не з`явились у судове засідання, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, що передбачено частиною другою статті 247 ЦПК України. Дослідивши подану заяву та письмові докази, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд прийшов до наступних висновків. Відповідно до ч.2 ст.293 ЦПК України, справи про визнання спадщини відумерлою розглядаються судом в порядку окремого провадження. Заява про визнання спадщини відумерлою подається після спливу одного року з часу відкриття спадщини (ст.336 ЦПК України). Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , про що Шевченківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Запоріжжі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) складено актовий запис від 04.05.2020 № 721. [INFO] помер [PERSON] , [INFO] , про що Вознесенівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Запоріжжі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) складено актовий запис від 10.06.2021 № 855. Вказані факти підтверджується листом відділу Державної реєстрації актів цивільного стану у Запорізькій області Управління державної реєстрації Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) від 17.08.2023 №4715/06.10-36. За життя [PERSON] та [PERSON] були власниками квартири [ADDRESS] (загальна площа 36,66 кв.м, житлова площа 19,3 кв.м.) на підставі свідоцтва про право власності № [NUMBER] від 14.03.2005, виданого Шевченківською районною адміністрацією Запорізької міської ради. Кожному з них належало по 1/2 (одна друга) частині вказаної квартири. Зазначене підтверджується Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно від 26.07.2023 №340419878. Після смерті [PERSON] та [PERSON] відкрилась спадщина, яка до теперішнього часу не оформлена відповідно до чинного законодавства України, що й стало підставою для звернення до суду з відповідною заявою. Згідно листа державного нотаріуса П`ятої Запорізької державної нотаріальної контори №577/01-16 від 01.03.2024, спадкові справи після померлої [INFO] [PERSON] та померлого [INFO] [PERSON] не заводилися, до нотаріальної контори спадкоємці не зверталися. Згідно листа відділу Державної реєстрації актів цивільного стану у Запорізькій області Управління державної реєстрації Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) від 17.08.2023 №4715/06.10-36, визначення родинних зв`язків померлих [PERSON] та [PERSON] (близьких родичів) в Державному реєстрі актів цивільного стану громадян не зафіксовано, інших актових записів цивільного стану за даними Державного реєстру актів цивільного стану у місті Запоріжжі та Запорізькій області відносно померлих - не виявлено. Вказані дані дають суду підстави для встановлення того, що спадкоємців після смерті [PERSON] та [PERSON] станом на день розгляду справи у суді - не виявлено. Згідно Листа заступника Департаменту з управління житлово-комунальним господарством Запорізької міської ради від 26.07.2023 № 0148, встановлено наявність ознак відумерлої спадщини стосовно квартири [ADDRESS] . Відповідно до Листа Департаменту реєстраційних послуг Запорізької міської ради листом від 19.07.2023 №8516_04-47, за адресою: [ADDRESS] зареєстровані особи відсутні. Предметом спору, у даній справі є визнання спадщини відумерлою й передача майна до комунальної власності територіальної громади Запорізької міської ради. За змістом ч.1 ст.338 ЦПК України суд, встановивши, що спадкоємці за заповітом і за законом відсутні або спадкоємці усунені від права на спадкування, або спадкоємці не прийняли спадщину чи відмовилися від її прийняття, ухвалює рішення про визнання спадщини відумерлою та про передачу її територіальній громаді відповідно до закону. Правовідносини, що виникли між сторонами спору, в основному регулюються главою 86 ЦК України про спадщину. За правилами ст.1216, 1218 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок смерті. Згідно зі ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно зі статтею 1221 ЦК України, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст.1270 ЦК України). Відповідно до ч.1,2 ст.1220 ЦК України,спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). За вимогами ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Так, до теперішнього часу спадщину, у вигляді квартири, що розташована за адресою: [ADDRESS] , яка залишилася після смерті [PERSON] та [PERSON] жодною особою не прийнято, наявності спадкоємців за заповітом та законом судом не встановлено. Норми статті 1277 ЦК України, регламентують, що у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, а якщо до складу спадщини входить нерухоме майно - за його місцезнаходженням, зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою. У разі якщо на об`єкті нерухомого майна на момент відкриття спадщини знаходиться рухоме майно, що входить до складу спадщини, таке рухоме майно переходить у власність територіальної громади, якій передано нерухоме майно. Запорізька міська рада як орган, уповноважений здійснювати як захист порушених інтересів держави, так і захист порушених інтересів Запорізької міської територіальної громади, повинна була вжити заходи до визнання спадщини відумерлою, зокрема шляхом пред`явлення відповідної заяви. З метою захисту цього законного інтересу законодавець передбачив положеннями ч.5 ст.1277 та ст.1283 ЦК України, що спадщина, не прийнята спадкоємцями, охороняється до визнання її відумерлою. Охорона спадкового майна здійснюється в інтересах територіальної громади з метою його збереження. Суд вважає за необхідне наголосити, що цивільні права та законні інтереси захищаються у спосіб, який передбачений законом або договором, та є ефективним для захисту конкретного порушеного або оспорюваного права/інтересу позивача. Якщо закон або договір не визначають такого ефективного способу захисту, суд відповідно до викладеної в позові вимоги позивача може визначити у рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. При розгляді справи суд має з`ясувати: чи передбачений обраний позивачем спосіб захисту законом або договором, чи передбачений законом або договором ефективний спосіб захисту порушеного права/інтересу позивача; чи є спосіб захисту, обраний позивачем, ефективним для захисту його порушеного права/інтересу у спірних правовідносинах. Відповідно до вимог ст.15,16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема, визнання права. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором, або законом чи судом у визначених законом випадках. Так, суд дійшов висновку, що у межах даної справи, звернення до суду здійснено із дотриманням визначеного чинним цивільним законодавством порядку для визнання спадщини відумерлою та її передання територіальній громаді, відповідно, обраний спосіб захисту є ефективним й не суперечить закону. В даному випадку інтерес територіальної громади в отриманні спадкового майна у власність громади в разі відсутності спадкоємців є наслідком неотримання спадщини будь-ким зі спадкоємців або наслідком їх відсутності взагалі. Такі правовідносини є подібними до спадкових, хоч до них у цілому не відносяться. Відповідно до ч.4 ст.334 ЦК України, права на нерухоме майно, які підлягають державній реєстрації, виникають з дня такої реєстрації відповідно до закону. Наведене свідчить про те, що спадщина набуває статусу відумерлої саме після набрання чинності рішенням суду про визнання її такою, а право власності на зазначене майно набувається територіальною громадою з моменту реєстрації цього права (п.71 постанови Великої Палати Верховного Суду від 14.12.2022 у справі № 461/12525/15-ц). Відповідно до ч.4 ст.263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Так, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.12.2022 у справі №461/12525/15-ц. пр.№14-190цс20 вказано, що орган місцевого самоврядування не є спадкоємцем у справі та не залучається до спадкування. Однак у зв`язку з відсутністю інших спадкоємців у нього виникає цивільний інтерес на визнання спадщини відумерлою та отримання її у власність територіальної громади. Зазначене надає підстави місцевій раді звертатись до суду як із заявами про визнання спадщини відумерлою у порядку окремого провадження та у подальшому оформити своє право власності на таке майно, так і з належним позовом в порядку позовного провадження на захист свого інтересу. Тому, на підставі встановлених фактичних обставин справи, суд приходить до висновку про доведеність та обґрунтованість позовних вимог. Фактичні обставини у справі, встановлені судом, підтверджені належними письмовими доказами, які узгоджуються між собою та не викликають у суду сумнівів щодо їх достовірності. Оцінивши наявні докази, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні, суд приходить до висновку про те, що вимоги заяви підлягають задоволенню в повному обсязі. Відповідно до пункту 6 частини першої статті 264 ЦПК під час ухвалення рішення суд вирішує, у тому числі, питання щодо розподілу між сторонами судових витрат. Відповідно до ч.7 ст.294 ЦПК України, при ухваленні судом рішення у справі окремого провадження судові витрати не відшкодовуються, якщо інше не встановлено законом. Судові витрати слід віднести за рахунок держави, оскільки заявник звільнений від сплати судового збору, згідно п.15-1 ч.1 ст.5 Закону ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір».

Outcome: approved