Jurisdiction: civil
Date: 2024-08-06 00:00:00

До Вишгородського районного суду Київської області від представника позивача адвоката Березинець К.Г. надійшла позовна заява [PERSON] до Димерської селищної ради, треті особи: Громадська організація Садове товариство «Гідробудівельник», [PERSON] , [PERSON] про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом, у якій позивач просить визнати за нею, в порядку спадкування, право власності на нерухоме майно - на садовий будинок під літерою «А», загальною площею 43,2 кв. м., сарай під літерою «Б», гараж під літерою «В», сарай під літерою «Г», убиральню під літерою «Д», літній душ під літерою «Е», колонку І, огорожу 1-4, та на земельну ділянку площею 0,0608 га,, з цільовим призначенням для ведення садівництва, кадастровий номер 322188240020:233:0116, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] , в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Свої вимоги\~обґрунтовує тим,\~що [INFO] померла\~двоюрідна бабуся\~позивача -\~ [PERSON] ,\~зазначена обставина\~підтверджується свідоцтвом\~про її\~смерть серії\~ [NUMBER] \~від 06.08.2010\~р.,\~актовий запис\~№ 187.\~За життя\~ [PERSON] \~склала заповіт\~згідно якого\~належну їй\~квартиру [ADDRESS] заповідала\~позивачу.\~Спадкові права\~на вказану\~квартиру позивач\~оформила,\~отримавши свідоцтво\~про право\~на спадщину\~за заповітом.\~Разом з\~тим,\~на сьогоднішній\~день,\~не успадкованим\~залишився садовий\~будинок та\~земельна ділянка,\~що розташовані\~за адресою:\~ [ADDRESS] . Після смерті\~ [PERSON] \~спадкоємцем за\~законом найближчої\~черги був\~її племінник\~ [PERSON] \~(батько\~позивача),\~який спадщину,\~що залишилась\~після смерті\~своєї тітки,\~фактично прийняв,\~своєчасно подавши\~до нотаріуса\~заяву про\~прийняття спадщини,\~але юридично\~не оформив\~своїх спадкових\~прав.\~ [INFO] [PERSON] \~помер,\~зазначена обставина\~підтверджується свідоцтвом\~про його\~смерть серії\~ [NUMBER] \~від 26.09.2015\~р.,\~актовий запис\~№ 224.\~Позивач є\~дочкою померлого\~ [PERSON] .\~У встановлений\~законом строк,\~позивач звернулась\~до державного\~нотаріуса Вишгородської\~районної державної\~нотаріальної контори\~Київської області\~із заявою\~про прийняття\~спадщини після\~смерті батька. Однак, постановою нотаріуса від 24 листопада 2017 року позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті батька. Підставою для відмови стало те, що [PERSON] успадкував, але не оформив своїх прав після смерті своєї тітки та у зв`язку з відсутністю документів, що підтверджують право власності спадкодавця на садовий будинок та земельну ділянку. Оскільки в позасудовому порядку успадкувати майно позивач не має можливості, тому змушена звернутися до суду з даною заявою. Ухвалою Вишгородського районного\~суду Київської\~областівід 16 листопада 2023 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у цивільній справі в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання. Ухвалою Вишгородського районного\~суду Київської\~областівід 19 грудня 2023 року витребувано з Вишгородської державної нотаріальної контори Київської області (07301, м. Вишгород, пл. Шевченка, 1) копію спадкової справи № 25/2016 до майна померлого [PERSON] , який помер [INFO] та копію спадкової справи № 506/2010 до майна померлої [PERSON] , яка померла [INFO] . Ухвалою Вишгородського районного\~суду Київської\~областівід 15 лютого 2024 року залучено до участі у цивільній справі [PERSON] як третю особу, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору. Ухвалою Вишгородського районного\~суду Київської\~областівід 26\~квітня 2024\~року підготовче провадження у цивільній справі закрито, справу призначено до судового розгляду. Позивач та її представник у судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Від представника позивача надійшла заява, в якій просить проводити розгляд справи за відсутності позивача та представника позивача, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Проти ухвалення заочного рішення не заперечує. Представник відповідача Димерської селищної ради, треті особи Громадська організація Садове товариство «Гідробудівельник», [PERSON] , [PERSON] в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, від третьої особи [PERSON] до суду надійшла заява про розгляд справи за її відсутності, проти позову не заперечує. У зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, на підставі частини другої статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши всі обставини по справі та перевіривши їх доказами, суд вважає, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають повному задоволенню з таких підстав. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Відповідно до ч.1, ч. 2, ч. 3 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом установлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] , яке видане відділом реєстрації актів цивільного стану Вишгородського районного управління юстиції Київської області, актовий запис № 187. Після її смерті відкрилася спадщина на належне їй майно, яке складається з квартири [ADDRESS] , садового будинку з господарськими будівлями та спорудами і земельної ділянки площею 0,0608 га, що розташовані за адресою: [ADDRESS] . Належність померлій вказаного майна підтверджується витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 14.05.2007 р. № 14536875 та Державним актом на право приватної власності на землю серія ІІ-КВ № 095566 від 13.02.2002 р. та довідкою про призначення кадастрового номера земельної ділянки № 71 від 16.02.2011 року, з яких убачається, що власником садового будинку та земельної ділянки кадастровий номер: 32 218 824 00 20:233:0116 по [ADDRESS] була [PERSON] . За життя [PERSON] склала заповіт на належну їй квартиру [ADDRESS] , яку заповіла позивачу. Також матеріалами спадкової справи № 506/2010 підтверджується, що 13 серпня 2010 року [PERSON] подав заяву про прийняття спадщини, на підставі його заяви державним нотаріусом Вишгородської державної нотаріальної контори Київської області заведено спадкову до майна померлої [PERSON] , а відтак [PERSON] вважається таким, що прийняв спадщину за законом. 13 серпня 2010 року позивач звернулася до державного нотаріуса Вишгородської районної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . 22 березня 2011 року державним нотаріусом Вишгородської районної державної нотаріальної контори видано свідоцтво про право на спадщину за заповітом позивачу на № 2, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , яку їй заповіла [PERSON] [INFO] . 16 вересня 2011 року позивач зареєструвала шлюб з [PERSON] , після реєстрації шлюбу змінила прізвище з « [PERSON] » на « [PERSON] ». Рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 07 жовтня 2013 року шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано. Після розірвання шлюбу заявниця залишила прізвище « [PERSON] ». Рішення суду набрало законної сили 18.10.2013 року. 10 квітня 2015 року [PERSON] звернувся до державного нотаріуса Вишгородської районної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Однак постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії державний нотаріус Вишгородської районної державної нотаріальної контри від 10.04.2015 року було відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на належне майно [PERSON] , яка померла [INFO] , а саме: садового будинку з господарськими будівлями та спорудами та земельної ділянки, площею 0,0608 га, кадастровий номер: 32 218 824 00 20:233:0116 на якій розташований вказаний садовий будинок, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] , оскільки [PERSON] не було надано нотаріусу підтверджуючих документів факту його родинних відносин з померлою [PERSON] [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 26.09.2015 року, актовий запис № 224. Після його смерті відкрилася спадщина на належне йому майно. Також матеріалами спадкової справи № 25/2016 підтверджується, що 01 лютого 2016 року від позивача до державного нотаріуса Вишгородської районної державної нотаріальної контори Київської області надійшла заява про відмову від прийняття спадщини за законом. В подальшому 21 березня 2016 року позивач звернулась до державного нотаріуса Вишгородської районної державної нотаріальної контори Київської області із заявою про відкликання заяви про відмову від спадщини та її прийняття. Позивач є спадкоємцем за законом після смерті свого батька, крім неї спадкоємцем також є її рідна сестра [PERSON] , та жінка померлого [PERSON] , яка відмовилась від прийняття спадщини. [PERSON] також подала нотаріусу заяву, в якому не заперечувала щодо оформлення спірного майна на позивача. Постановою державного нотаріуса Вишгородської районної державної нотаріальної контори Київської області Пушняк М.О. від 24.11.2017 року відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на належне майно [PERSON] , яка померла [INFO] на садовий будинок з господарськими будівлями та спорудами та земельну ділянку, площею 0,0608 га, кадастровий номер: 32 218 824 00 20:233:0116 на якій розташований вказаний садовий будинок, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] , оскільки відсутні правовстановлюючі документи на зазначений садовий будинок та земельну ділянку. Крім того, рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 08 травня 2019 року, яке набрало законної сили 10.06.2019 року, встановлено факт родинних відносин, а саме: що [PERSON] є двоюрідною бабусею позивача, тобто є сестрою матері батька позивача - [PERSON] . 25 лютого 2021 року позивач зареєструвала шлюб із [PERSON] , після реєстрації шлюбу змінила прізвище з « [PERSON] » на « [PERSON] », що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серія [NUMBER] , яке видане відділом державної реєстрації актів цивільного стану Вишгородського районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м. Київ), актовий запис № 60. [PERSON] , [INFO] , є донькою [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 22.10.1986 року. Згідно ст. 1216 ЦК України спадкування є перехід прав і обов`язків від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинялися внаслідок його смерті. Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за законом або заповітом. Згідно ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини визнається день смерті спадкодавця. Як убачається з ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Відповідно до вимог ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутись до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно, тобто зміна власника майна, що підлягає державній реєстрації, неможлива без перереєстрації права власності. Тому свідоцтво про право на спадщину є обов`язковим, коли об`єктом спадкування є нерухоме майно, що підлягає обов`язковій державній реєстрації. Відповідно до ст. 67 ЗУ «Про нотаріат» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою усіх спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, встановленому цивільним законодавством. Якщо нотаріусом обґрунтовано відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, виникає цивільно-правовий спір, що підлягає розглядові у позовному провадженні. Відповідно до роз`яснень даних у п. 23 постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 р., свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленному цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження Згідно зі ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Разом з тим, відповідно до ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Разом з тим, ст.126 ЗК України визначено, що право власності на земельну ділянку посвідчується державним актом, крім випадків, визначених ч.2 цієї статті. За ч.2 ст.126 ЗК України право власності на земельну ділянку, набуту у власність із земель приватної власності без зміни її меж, цільового призначення, посвідчується: цивільно-правовою угодою щодо відчуження земельної ділянки; свідоцтвом про право на спадщину. Згідно п. «г» ч.1 ст.81 ЗК України громадяни України набувають права власності на земельні ділянки на підставі прийняття спадщини. Згідно ч.1 ст.1225 ЦК України право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, із збереженням її цільового призначення. Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Пунктом 1 ч. 2 ст. 16 ЦК України визначено, що одним із способів захисту цивільних прав та інтересів є визнання права. Враховуючи вищевикладене, суд виходить з того, що в порядку спадкування за законом [PERSON] набула права власності на спадкове майно, а саме садовий будинок під літерою «А», загальною площею 43,2 кв. м., сарай під літерою «Б», гараж під літерою «В», сарай під літерою «Г», убиральню під літерою «Д», літній душ під літерою «Е», колонку І, огорожу 1-4, та на земельну ділянку площею 0,0608 га,, з цільовим призначенням для ведення садівництва, кадастровий номер 322188240020:233:0116, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] , в порядку спадкування за законом після смерті батька - [PERSON] , який помер [INFO] . Таким чином, заявлене позивачем право підлягає захистові, а пред`явлений позов задоволенню. На підставі викладеного та

Outcome: approved