Jurisdiction: civil
Date: 2024-07-29 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] , Прибузької сільської ради про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, посилаючись на те, що [INFO] померла його бабуся [PERSON] . Після смерті бабусі [PERSON] відкрилася спадщина, до складу якої входить земельна ділянка та житловий будинок в [ADDRESS] . [PERSON] , який доводиться двоюрідним братом позивача прийняв спадщину та оформив спадкові права на нерухоме майно. Прийнявши у спадщину житловий будинок після смерті бабусі, [PERSON] розпорядився спадковим майном, продавши його новим власникам. За життя [PERSON] розпорядилася земельною ділянко з кадастровим номер 4822780900:03:000:0015 та склала заповіт, яким заповіла вказану земельну ділянку [PERSON] . Про вказаний заповіт позивачеві стало відомо від нових власників,які придбали спадковий будинок у [PERSON] Дізнавшись про наявність заповіту, позивач [PERSON] звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. Однак, нотаріусом було роз"яснено його право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини , у звязку з пропуском спадкоємцем встановленого законодавством строку для подачі заяви про прийняття спадщини. Позивач бажає прийняти спадщину за заповітом, однак, строк подачі заяви нотаріусу пропустив,як він вважає, з поважної причини, і тому просить надати йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини. В судове засідання позивач не зявився, його представник -адвокат Рибакова Л.А., в судовому засіданні позовні вимоги підтримала та просила про їх задоволення. Відповідач [PERSON] в судове засідання надав заяву про визнання позовних вимог, в якій також просив про розгляд справи без його участі. Відповідач-Прибузька сільська рада не заперечували проти задоволення позовних вимог і просили справу розглядати без їх участі. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Вислухавши пояснення представника позивача, свідків,допитаних в судовому засіданні, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку. Із матеріалів справи вбачається, що [PERSON] померла [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , видане 01.02.2022р. Доманівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Вознесенському районі Миколаївської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), актовий запис №36. Після смерті [PERSON] залишилося спадкове майно у виді житлового будинку за адресою [ADDRESS] , земельна ділянка площею3.9224 га, кадастровий номер 4822780900:03:000:0027, які ,відповідно до копії спадкової справи , успадкував [PERSON] , відповідач по справі. Крім, вказаного вище спадкового майна,до складу спадщини входить і земельна ділянка площею 3.9226 га кадастровий номер 4822780900:03:000:0015 , розташована в межах території Богданівської сільської ради, що належала спадкодавиці на підставі свідоцтва про право на спадщину №63 від 22.02.2018р.. При житті, на випадок смерті [PERSON] розпорядилася майном, заповівши земельну ділянку площею 3,9226 га з кадастровим номером 4822780900:03:000:0015 [PERSON] , про що свідчить копія заповіту від 19.01.2019р., посвідченого Прибузькою сільською радою. Позивачу [PERSON] стало відомо про наявність даного заповіту у вересні 2023р.. від дружини нового власника будинку, який продав [PERSON] , отримавший майно у спадщину після смерті бабусі. Допитані у судовому засіданні свідки підтвердили про наявність заповіту, який знайшли у будинку після смерті Дяд. [PERSON] .. Так, свідок [PERSON] пояснила,що після купівлі будинку, приблизно у вересні 2023, в ході прибирання, вона знайшла серед речей заповіт на ім"я [PERSON] , про що одразу повідомили сусідкі, яка була знайома з позивачем.. Свідок [PERSON] , допитана в судовому засіданні, пояснила, що є сусідкою подружжя [PERSON] та тісно спідкується з [PERSON] , В ході прибирання у будинку, [PERSON] знайшла старі речі та документи бабусі, де серед бумаг знаходився заповіт на ім"я [PERSON] повідомила про знахідку свідку, а [PERSON] повідомила про заповіт [PERSON] , якого знала раніше. Позивач [PERSON] , як спадкоємець за заповітом, звернувся до нотаріуса з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину , однак , у зв"язку з пропуском ним строку подачі заяви до нотаріальної контори нотаріусом було роз"яснено його право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Позивач вважає, що строк подачі заяви про прийняття спадщини він пропустив з поважної причини і тому просить визначити додатковий строк для прийняття спадщини. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272ЦК України. Згідно ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. У відповідності до роз`яснень, що містяться в абз. 6 п. 24\~Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7, вирішуючи питання при визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Як роз`яснив у своїй постанові від 26червня 2019 року у справі №565/1145/17 Верховний Суд у складі Другої судової палати Касаційного цивільного суду, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Законодавство не встановлює конкретний перелік поважних причин пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини та такі причини оцінюються судом на власний розсуд, в кожному конкретному випадку та з урахуванням усіх обставин справи. Тобто суд, розглядаючи такі позови встановлює саму по собі наявність причин, що унеможливили своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини, та оцінює їх з точки зору поважності. Аналізуючи досліджені в судовому засіданні письмові докази, суд приходить висновку про наявність у позивача об`єктивних, непереборних, істотних труднощів для подання ним заяви про прийняття спадщини у межах передбаченого законодавством шестимісячного строку, зокрема , у зв"язку із тим,що про наявність такого заповіту він не знав і не міг знати. . Дані обставини стали об`єктивною перешкодою до реалізації спадкових прав та пропуску позивачем шестимісячного строку для подачі заяви до нотаріуса, що свідчить про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. Враховуючи, що [PERSON] є спадкоємцем за заповітом, бажає прийняти спадщину, а строк для подачі заяви до нотаріальної контори пропустив з поважної причини, суд вважає доцільним визначити йому додатковий строк для подачі заяви до нотаріуса про прийняття спадщини строком на 3 місяці.

Outcome: approved