Jurisdiction: civil
Date: 2024-07-31 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом до відповідача [PERSON] про встановлення факту, що має юридичне значення, а саме, що [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , є рідною прабабою позивача та визначити позивачу додатковий строк тривалістю два місяці з моменту набрання рішенням законної сили для подання заяви до нотаріуса про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . В обґрунтування позову вказала, що правнучкою [PERSON] , Після смерті [PERSON] відрилася спадщина на нерухоме майно, а саме: будинок за адресою: [ADDRESS] ( [ADDRESS] ), та земельна ділянка за цією ж адресою площею 0,3365 га для садівництва та обслуговування жилого будинку. У 1987 році [PERSON] склала заповіт, посвідчений секретарем Соколівської сільської ради, яким заповіла все своє майно сину [PERSON] . Однак, її син (дід позивача) [PERSON] не встиг прийняти спадщину, так як помер [INFO] . При цьому, ніхто зі спадкоємців [PERSON] за законом із заявами про прийняття спадщини після її смерті не звертався, спадкова справа після її смерті так і не була заведена. У червні 2024 року позивач звернулася до приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Однак нотаріусом було роз`яснено, що відсутні достатні документи, що підтверджують факт родинних відносин позивача та спадкодавця [PERSON] так як відсутні докази родинних відносин [PERSON] та [PERSON] як матері та сина, а також те, що позивач пропустила строк для прийняття спадщини. Ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 28.06.2024 року відкрито провадження у вказаній цивільній справі та призначено підготовче судове засідання, витребувано у приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу Томаз В.І. належним чином завірену копію спадкової справи, відкритої після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , у разі відсутності таких відомостей - витяг (інформаційну довідку) із Спадкового реєстру відносно неї. 03.07.2024 року позивач подала до суду заяву, в якій позовні вимоги підтримала, просить розгляд справи провести без її участі. Відповідач 03.07.2024 року подав до суду заяву, в якій позовні вимоги визнав та просить розгляд справи провести без його участі. Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, враховуючи неявку в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. За таких обставин, суд визнав за можливе розглянути справу за відсутності сторін на підставі матеріалів справи та наявних у справі доказів. Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази по справі в їх сукупності, суд вважає, що у задоволенні позову слід відмовити з наступних підстав. Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що позивач [PERSON] , народилася [INFO] в с. Соколівське Кіровоградського району Кіровоградської області та її батьками є [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується паспортом громадянина України позивача та її свідоцтвом про народження (а.с. 9-11, 13). Згідно свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 02.02.1974 року райЗАГС Красногвардійського району Ставропольського краю, батько позивача [PERSON] народився [INFO] в с. Красногвардійське Красногвардійського району Ставропольського краю російської федерації. Його батьками є [PERSON] та [PERSON] (а.с. 14). Як вбачається з паспорту громадянина України та свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , виданого повторно 19.11.2014 року, [PERSON] народився [INFO] в радгоспі Юбілейний Яшалтинського району Калмикії, російська федерація, та 23.03.1983 року уклав шлюб з [PERSON] (а.с. 15). [INFO] [PERSON] померла, що підтверджується відповідним свідоцтвом про смерть (а.с. 18). [INFO] [PERSON] помер в м. Кропивницький, що підтверджується відповідним свідоцтвом про смерть (а.с. 17). Тобто, позивач є рідною онукою [PERSON] , що підтверджується допустимими та достатніми доказами. У свою чергу, як вбачається з паспорта громадянина України [PERSON] народилася [INFO] в с. Привільне Красногвардійського району Ставропольського краю російської федерації та з 07.07.1986 року була зареєстрована за адресою: Кіровоградська область, Кропивницький район, с. Новопетрівка (а.с. 19). При цьому, 11.06.1986 року [PERSON] Яшалтинським РАЙСО Калмицької АРСР було видано посвідчення про призначення їй пенсії за віком (а.с. 20). 09.08.1986 року [PERSON] придбала будинок на території Соколівської сільської ради Кіровоградського району Кіровоградської області, що підтверджується відповідним договором купівлі-продажу (а.с. 21). 03.10.1987 року [PERSON] склала заповіт, посвідчений секретарем Соколівської сільської ради, яким заповіла все своє майно сину [PERSON] (а.с. 22) 27.03.2012 року [PERSON] уповноважила [PERSON] на представництво її інтересів у всіх органах та організаціях, підписавши відповідну довіреність (а.с. 23). Згідно довідки Соколівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області від 24.06.2024 року № 66 [PERSON] з 07.07.1986 року по день смерті [INFO] була зареєстрована та проживала сама за адресою: [ADDRESS] , (а.с. 27). [INFO] [PERSON] померла в с. Новопетрівка Соколівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області, що підтверджується відповідним свідоцтвом про смерть (а.с. 24). 24.06.2024 року позивач звернулася до приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Однак нотаріусом було роз`яснено, що відсутні достатні документи, що підтверджують факт родинних відносин позивача та спадкодавця [PERSON] так як відсутні докази родинних відносин [PERSON] та [PERSON] як матері та сина (а.с. 28). Згідно п. 7 постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника. Факт родинних відносин між [PERSON] з одного боку та [PERSON] з іншого боку як матері та сина підтверджується, ідентичністю прізвища, місця народження [PERSON] та місця проживання [PERSON] , зазначених у різних документах, наявністю особливо довірливих стосунків, що відображено у заповіті та довіреності [PERSON] . Таким чином, зібрані позивачем докази вказують на наявність достатніх правових підстав вважати, що факт родинних відносин між заявником [PERSON] з одного боку та померлою [PERSON] з іншого боку як правнуки та прабаби є доведеним. Встановлення даного юридичного факту для заявника має юридичне значення, оскільки необхідне їй для реалізації їх особистих майнових прав, а саме права спадкування після смерті своєї прабаби [PERSON] . У свою чергу, частиною першою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. За загальним правилом, визначеним частиною першою статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом зазначеної норми, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного частиною першою статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має ураховувати, що такі причини визначаються у кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Верховний Суд України у постанові від 04.11.2015 року у справі № 6-1486цс15, виклав правовий висновок, згідно з яким право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживає зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до пунктів 1, 2, 3 частини першої статті 34 Закону України «Про нотаріат» нотаріуси вчиняють такі нотаріальні дії: посвідчують правочини (договори, заповіти, довіреності, вимоги про нотаріальне посвідчення правочину тощо); вживають заходів щодо охорони спадкового майна; видають свідоцтва про право на спадщину. На нотаріусів може бути покладено вчинення інших нотаріальних дій згідно із законом (частина друга статті 34 Закону України «Про нотаріат»). Відповідно до статті 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі. Відповідно до п. 2.2 глави 9 Розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року № 296/5, перед вжиттям заходів щодо охорони спадкового майна нотаріус вчиняє низку дій, які забезпечують повну охорону цього майна, зокрема: визначає місце відкриття спадщини, наявність спадкового майна, його склад та місцезнаходження; повідомляє про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких йому відоме (Нотаріус може також зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі). Згідно з п. 2.2 глави 10 розділу ІІ цього Порядку для того, щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття. Так, у позові вказано, що у травні 2024 року під час спілкування у телефонному режимі зі своїм батьком [PERSON] , який проживає в російській федерації позивач дізналася від нього, що у її прабаби наявна спадщину, яку її син (дід позивача) [PERSON] не прийняв. Так само її батько [PERSON] цю спадщину також не прийняв і не збирається її приймати. Також, через втрату свідоцтва про народження її діда [PERSON] та відсутність можливості отримання актового запису про його народження, так як він народився на території російської федерації, родинні відносини між позивачем [PERSON] та спадкодавцем [PERSON] документально не підтверджено, а відтак у неї були відсутні підстави для подання заяви про прийняття спадщини після її смерті. При цьому позивач є спадкоємцем п`ятої черги за законом, на час смерті спадкодавця з нею не проживала, заяви про прийняття спадщини або відмови від неї у визначений законом строк не подавала. Про наявність заповіту, складеного на користь її діда [PERSON] (сина [PERSON] ), а також про те, що її дід не прийняв спадщини після смерті своєї матері, позивач дізналася поза межами строку прийняття спадщини. Відповідно до ст. 1276 ЦК України якщо спадкоємець за заповітом або за законом помер після відкриття спадщини і не встиг її прийняти, право на прийняття належної йому частки спадщини, крім права на прийняття обов`язкової частки у спадщині, переходить до його спадкоємців (спадкова трансмісія). Право на прийняття спадщини у цьому випадку здійснюється на загальних підставах протягом строку, що залишився. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він подовжується до трьох місяців. Водночас, нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій не здійснив жодних дій для повідомлення [PERSON] про існування заповіту, не здійснив його виклик та виклик інших спадкоємців для реалізації його прав на прийняття спадщини. Такі обставини є поважною причиною пропуску позивачем строку прийняття спадщини, пов`язаною з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця при поданні заяви про прийняття спадщини, що є підставою для визначення позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Зазначене узгоджується з правовою позицією, викладеною у постанові Верховного Суду від 22.12.2021 року в цивільній справі № 703/4948/19. Окрім того, оскільки позивач в даному позові не заявляє вимог про оформлення права власності на спадкове майно, а лише просить суд встановити факт, що має юридичне значення та поновити йому строк для звернення із відповідною заявою для прийняття спадщини, то суд у даній справі не встановлює коло всіх спадкоємців, які залишились після смерті [PERSON] . За наведених обставин, суд приходить до висновку, що вимоги позивача є обґрунтованими, у зв`язку з чим, вважає за можливе встановити факту, що має юридичне значення, а саме, що [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , є рідною прабабою позивача та визначити позивачу додатковий строк тривалістю два місяці з моменту набрання рішенням законної сили для подання заяви до нотаріуса про прийняття спадщини після смерті [PERSON] .

Outcome: approved