Jurisdiction: civil
Date: 2024-08-08 00:00:00

Позивач звернувся до суду із позовом,у якому просить стягнути з відповідача на його користь безпідставно набуті кошти у розмірі 9987,87 євро . В обґрунтування позову позивач посилається на те, що 15.09.2022 року на підставі Заяви про приєднання до Договору про видачу та обслуговування особистої платіжної картки,надання санкціонованого овердрафту та послуг дистанційного банківського обслуговування №0101568/056 від 15.09.2022 року ПАТ «МТБ Банк» [PERSON] було відкрито поточний рахунок у форматі IBAN: [NUMBER] в іноземній валюті євро, операції за яким можуть здійснюватися з використанням платіжної картки. До поточного рахунку на ім`я відповідача випущено платіжну картку міжнародної платіжної системи Visa International: Visa Classic Debit Quick Classik № [NUMBER] . Обслуговування рахунку здійснюється на умовах і в порядку, передбаченому законодавством України, правилами міжнародної платіжної системи Visa International, правилами користування платіжною карткою, договором банківського рахунку. 15.09.2022 року на рахунок відповідача були помилково нараховані грошові кошти у розмірі 10089,69 євро (замість правильної суми коштів 100,89 євро) за операцією переказу коштів з-за кордону в розмірі 423012,75 малагасійських аріарі (MGA), з конвертацією цих коштів в євро. Отже, різниця між 10089,69 євро та 100,89 євро, яка становить 9988,8 євро, є безпідставно набутими грошовими коштами відповідачем, з яких 9987,87 євро не провернуті відповідачем та становлять суму боргу відповідача. Усім переказам з-за кордону, що були здійснені у валюті малагасійський аріарі (MGA), внаслідок рахункової помилки у програмному комплексі процесингового центру АТ «ПУМБ» на рахунки отримувачів переказу зараховувалася грошова сума у стократному розмірі від ініційованої суми переказу. Листом від 20.10.2022 року за вих. №01/669-01/07 ПАТ «МТБ Банк» з метою досудового врегулювання спору направив відповідачу вимогу про сплату заборгованості за технічним (несанкціонованим) овердрафтом. 27.10.2022 року між ПАТ «МТБ Банк» та АТ «ПУМБ» укладено договір про відступлення права вимоги №005/10-2022. Згідно з цим договором до нового кредитора (позивача) переходять права вимоги первісного кредитора (ПАТ «МТБ Банк») в обсязі і на умовах, що існують на момент переходу цих прав. Згідно з реєстром боржників, що є невід`ємною частиною договору про відступлення права вимоги (№з/п 40) ПАТ «МТБ Банк» (первісний кредитор) відступив АТ «ПУМБ» (новому кредитору) права вимоги заборгованості у розмірі 9987,87 євро до боржника (відповідача) [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] ). Оскільки, станом на дату звернення АТ «ПУМБ» до суду безпідставно набуті відповідачем грошові кошти у розмірі у добровільному порядку не повернуті, позивач просить стягнути з [PERSON] на користь АТ «ПУМБ» безпідставно набуті грошові кошти в сумі 9987,87 євро та судові витрати. Представник позивача в судове засідання не з`явився, про слухання справи сповіщений належним чином та своєчасно. Надав заяву про слухання справи у відсутності сторони позивача, не заперечує проти винесення заочного рішення по справі. Відповідач в судове засідання не з`явився повторно, про дату, час і місце судового засідання повідомлений у встановленому законом порядку, відзиву та заяву про поважність причин неявки в судове засідання суду не представив. У зв`язку з неявкою відповідача та неповідомленням про поважні причини такої неявки в судове засідання, в порядку статті 280 ЦПК України, зі згоди представника позивача, суд вважає можливим провести розгляд справи у відсутності відповідача та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 223 ЦПК України. Згідно ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (п. 35 рішення від 07.07.1989 року Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії» (Alimentaria Sanders S.A. v. Spain). Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 - 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі «Смірнова проти України»). Відомості про розгляд справ (залишення позову без руху, повернення позовної заяви, дані про відкриття провадження та дати призначення справи до розгляду) публікуються на офіційному веб-сайті Малиновського районного суду м. Одеси у відповідності до Рішення ради суддів загальних судів № 12 від 28 лютого 2013 року «Про організацію роботи з інформаційного наповнення і функціонування офіційних веб-сайтів загальних судів на офіційному веб-порталі судової влади України» та відправлено до ЄДРСР. Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що на зацікавлену сторону покладається обов`язок проявляти належну увагу в захисті своїх інтересів та вживати необхідних заходів, щоб ознайомитись із подіями процесу (див. серед іншого «Гуржій проти України», заява № 326/3, 01 квітня 2008 року, «Олександр Шевченко проти України», № 8771/02, § 27, 26 квітня 2007 року). Поряд з цим, Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово наголошував, що національні суди мають організовувати судові провадження таким чином, щоб забезпечити їх ефективність та відсутність затримок (див. рішення ЄСПЛ від 02 грудня 2010 року у справі «Шульга проти України» № 16652/04). У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, відповідно до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що рішення у справі можливо постановити із задоволенням позову. Судом встановлені такі фактичні обставини на підставі представлених позивачем письмових доказів. Судом встановлено, що 15.09.2022 року на підставі Заяви про приєднання до Договору про видачу та обслуговування особистої платіжної картки,надання санкціонованого овердрафту та послуг дистанційного банківського обслуговування №0101568/056 від 15.09.2022 року ПАТ «МТБ Банк» [PERSON] було відкрито поточний рахунок у форматі IBAN: [NUMBER] в іноземній валюті євро, операції за яким можуть здійснюватися з використанням платіжної картки. До поточного рахунку на ім`я відповідача випущено платіжну картку міжнародної платіжної системи Visa International: Visa Classic Debit Quick Classik № [NUMBER] . Обслуговування рахунку здійснюється на умовах і в порядку, передбаченому законодавством України, правилами міжнародної платіжної системи Visa International, правилами користування платіжною карткою, договором банківського рахунку. 15.09.2022 року на рахунок відповідача були помилково нараховані грошові кошти у розмірі 10089,69 євро (замість правильної суми коштів 100,89 євро) за операцією переказу коштів з-за кордону в розмірі 423012,75 малагасійських аріарі (MGA), з конвертацією цих коштів в євро. Отже, різниця між 10089,69 євро та 100,89 євро, яка становить 9988,8 євро, є безпідставно набутими грошовими коштами відповідачем, з яких 9987,87 євро не провернуті відповідачем та становлять суму боргу відповідача. Усім переказам з-за кордону, що були здійснені у валюті малагасійський аріарі (MGA), внаслідок рахункової помилки у програмному комплексі процесингового центру АТ «ПУМБ» на рахунки отримувачів переказу зараховувалася грошова сума у стократному розмірі від ініційованої суми переказу. Помилка в розрахунках була обумовлена тим, що в програмному компоненті Integrated Transaction Management версії 4.5 (далі за текстом - Програма ITM), який є частиною програмного забезпечення процесингового центру АТ «ПУМБ», було неправильно визначено «параметр експоненти», який визначає скільки цифр у кінці суми переказу, який підлягає зарахуванню отримувачу, мають бути відокремлені комою. У «параметрі експоненти» замість значення «2» було вказано значення «0», що призвело до того, що програмне забезпечення ІТМ не ставило кому перед двома останніми цифрами суми транзакції для позначення останніх двох цифр як сантими. Необхідність відокремлення двох останніх цифр суми транзакції комою від решти суми валютної транзакції MGA пояснюється тим, що мінімальною одиницею MGA є один сантим, що становить одну соту (1/100) валюти малагасійський аріарі (MGA). Якби програмні компоненти, що визначають «параметр експоненти», були реалізовані належним чином, останні дві цифри були б позначені як сантими, в результаті чого на рахунки отримувачів були б зараховані коректні суми транзакцій. Натомість, до моменту виявлення та усунення проблеми, на рахунки отримувачів були зараховані суми, що в сто разів перевищували фактичні суми, які мали б бути зараховані. Наявність вищевказаної помилки в Програмі ITM, що використовується АТ «ПУМБ» для управління транзакціями за платіжними картками, яка належить компанії Euronet USA, LLC та підтримується нею, підтверджується листом компанії. Листом від 20.10.2022 року за вих. №01/669-01/07 ПАТ «МТБ Банк» з метою досудового врегулювання спору направив відповідачу вимогу про сплату заборгованості за технічним (несанкціонованим) овердрафтом. 27.10.2022 року між ПАТ «МТБ Банк» та АТ «ПУМБ» укладено договір про відступлення права вимоги №005/10-2022. Згідно з цим договором до нового кредитора (позивача) переходять права вимоги первісного кредитора (ПАТ «МТБ Банк») в обсязі і на умовах, що існують на момент переходу цих прав. Згідно з реєстром боржників, що є невід`ємною частиною договору про відступлення права вимоги (№з/п 40) ПАТ «МТБ Банк» (первісний кредитор) відступив АТ «ПУМБ» (новому кредитору) права вимоги заборгованості у розмірі 9987,87 євро до боржника (відповідача) [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] ). Листом від 31.10.2022 року за вих. №01/764-01/07 ПАТ «МТБ Банк» сповістив відповідача про укладання з АТ «ПУМБ» договору про відступлення права вимоги, внаслідок чого права вимоги щодо відшкодування заборгованості за технічним (несанкціонованим) овердрафтом за рахунок [PERSON] відступлені АТ «ПУМБ», як до нового кредитора, та необхідності погашення заборгованості у розмірі 9987,87 євро на користь нового кредитора. Отже, різниця між 10089,69 євро та 100,89 євро, яка становить 9988,8 євро, є безпідставно набутими грошовими коштами відповідачем, з яких 9987,87 євро не провернуті відповідачем та становлять суму боргу відповідача. Відповідно до п. 1.1. публічної частини Договору про видачу та обслуговування особистої платіжної картки, надання санкціонованого овердрафту та послуг дистанційного банківського обслуговування ПАТ «МТБ Банк», несанкціонований (технічний) овердрафт несанкціоноване перевищення видаткового ліміту за поточним рахунком з використанням електронних платіжних засобів, який виник під час здійснення платіжних операцій з використанням платіжної карти. Згідно з п. 3.3 Договору при виникненні технічного (несанкціонованого) овердрафту на рахунках та/або технічного (несанкціонованого) перевищення ліміту овердрафта на рахунку, Держатель зобов`язується відшкодувати Банку суму заборгованості та нараховані проценти на суму заборгованості відповідно до чинних, на дату відшкодування, Тарифів Банку, до 15 числа місяця, наступного за місяцем виникнення технічного (несанкціонованого) овердрафту на рахунках та/або технічного (несанкціонованого) перевищення ліміту овердрафта на рахунку. Згідно з частинами першою, другою\~статті 1212 Цивільного кодексу України\~(далі -\~ЦК України) особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.\~Положення цієї глави застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. У постановах Великої Палати Верховного Суду від 20 листопада 2018 року\~\~у справі № 922/3412/17 (провадження № 12-182гс18) та від 13 лютого\~2019 року у справі № 320/5877/17 (провадження № 14-32цс19) зроблено висновок, що предметом регулювання\~глави 83 ЦК України\~є відносини,\~\~що виникають у зв`язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна і не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права. Відповідно до частин першої та другої\~статті 1212 ЦК України\~особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення\~глави 83 ЦК України\~застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Кондикційні зобов`язання виникають за наявності одночасно таких умов: набуття чи збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); набуття чи збереження майна відбулося за відсутності правової підстави або підстава, на якій майно набувалося, згодом відпала. У разі виникнення спору стосовно набуття майна або його збереження без достатніх правових підстав договірний характер спірних правовідносин унеможливлює застосування до них судом положень\~глави 83 ЦК України. Зобов`язання з безпідставного набуття, збереження майна виникають\~\~за наявності трьох умов: а) набуття або збереження майна; б) набуття або збереження за рахунок іншої особи; в) відсутність правової підстави для набуття або збереження майна (відсутність положень закону, адміністративного акта, правочину або інших підстав, передбачених\~статтею 11 ЦК України). Загальна умова частини першої\~статті 1212 ЦК України\~звужує застосування інституту безпідставного збагачення у зобов`язальних (договірних) відносинах, бо отримане однією зі сторін у зобов`язанні підлягає поверненню іншій стороні на цій підставі тільки за наявності ознаки безпідставності такого виконання. Набуття однією зі сторін зобов`язання майна за рахунок іншої сторони в порядку виконання договірного зобов`язання не вважається безпідставним. Тобто в разі, коли поведінка набувача, потерпілого, інших осіб або подія утворюють правову підставу для набуття (збереження) майна, положення\~статті 1212 ЦК України\~можна застосовувати тільки після того, як така правова підстава в установленому порядку скасована, визнана недійсною, змінена, припинена або була відсутня взагалі. Під відсутністю правової підстави розуміється такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказівці закону, або суперечить меті правовідносин і їх юридичному змісту. Тобто відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином. Згідно з частиною першою, пунктом 1 частини другої статті\~11, частинами першою, другою статті\~509 ЦК України\~цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені цими актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. До підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, належать договори та інші правочини. Зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, установлених\~статтею 11 цього Кодексу. Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог\~ЦК України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться (частина перша\~статті 526 ЦК України). Згідно з частиною першою\~статті 177 ЦК України\~об`єктами цивільних прав\~ є речі, у тому числі гроші. Частиною першою\~статті 202 ЦК України\~встановлено, що правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Тлумачення положень частини першої, пункту 1 частини другої статті\~11, частини першої статті\~177, частини першої статті\~202, частини першої статті\~1212 ЦК України\~дає можливість дійти висновку про те, що чинний договір чи інший правочин є достатньою та належною правовою підставою набуття майна (отримання грошей). Майно не може вважатися набутим чи збереженим без достатніх правових підстав, якщо це відбулося в незаборонений цивільним законодавством спосіб з метою забезпечення породження учасниками відповідних правовідносин у майбутньому певних цивільних прав та обов`язків, зокрема внаслідок тих чи інших юридичних фактів, правомірних дій, які прямо передбачені частиною другою\~статті 11 ЦК України. У той самий час сама лише наявність укладеного між сторонами договору не є достатньою підставою для віднесення до договірних будь-яких правовідносин, що виникають між цими особами. Для визнання відповідних зобов`язань між сторонами договірними необхідним є встановлення факту їх виникнення саме на підставі умов та на виконання відповідного договору. Подібний висновок викладено у постановах Верховного Суду від 24 лютого 2021 року у справі № 912/2601/19, від\~26 травня 2021 року у справі № 202/7994/17-ц. Як вже встановлено у справі, 15 вересня 2022 року банком на рахунок відповідача були помилково зараховані кошти у розмірі 10089, 69 євро, замість правильної суми коштів 100,89 євро за операцією переказу коштів з-за кордону у розмірі 423012,75 малагасійських аріарі (MGA) з конвертацією цих коштів в євро. Усім переказам з-за кордону, що були здійснені у валюті малагасійський аріарі (MGA), внаслідок рахункової помилки у програмному комплексі процесингового центру АТ «ПУМБ» на рахунки отримувачів переказу зараховувалася грошова сума у стократному розмірі від ініційованої суми переказу. Помилка в розрахунках була обумовлена тим, що в програмному компоненті Integrated Transaction Management версії 4.5 (далі за текстом - Програма ITM), який є частиною програмного забезпечення процесингового центру АТ «ПУМБ», було неправильно визначено «параметр експоненти», який визначає скільки цифр у кінці суми переказу, який підлягає зарахуванню отримувачу, мають бути відокремлені комою. У «параметрі експоненти» замість значення «2» було вказано значення «0», що призвело до того, що програмне забезпечення ІТМ не ставило кому перед двома останніми цифрами суми транзакції для позначення останніх двох цифр як сантими. Наявність вказаної помилки, яка була усунена АТ «ПУМБ» після її встановлення, стала подією, скориставшись якою, [PERSON] безпідставно набув майно, що належить банку. Згідно зі\~статтею 1213 ЦК України\~набувач зобов`язаний повернути потерпілому безпідставно набуте майно в натурі. Отже, наявні всі обов`язкові умови для виникнення зобов`язання з безпідставного збагачення: набуття або збереження майна; набуття або збереження майна за рахунок іншої особи (збільшення або збереження майна у особи є наслідком втрати або недоотримання цього майна іншою особою); відсутність правової підстави для набуття або збереження майна за рахунок іншої особи. Таким чином, установивши, що на рахунок відповідача [PERSON] позивачем помилково зараховано грошові кошти за одним переказом у стократному розмірі від ініційованої ним самим суми операції, а у подальшому ним за рахунком здійснено видаткові операції і не повернуто грошові кошти АТ «ПУМБ», незважаючи на направлені останньому вимоги, то суд приходить дог висновку, що грошові кошти в розмірі 9987,87 євро вважаються отриманими відповідачем безпідставно у розумінні\~статті 1212 ЦК України\~та є такими, що підлягає поверненню. Зазначене узгоджується з Постановою Верховного Суду від 10.04.2024 року у справі №183/5849/23 (провадження №61-18393св23). \~ \~ \~ \~Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку по задоволення позову. На підставі ч. 1\~ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати зі сплати судового збору.

Outcome: approved