Jurisdiction: civil
Date: 2024-07-25 00:00:00

Адвокат Науменко Іван Федорович звернувся до суду в інтересах [PERSON] з позовом до Вільшанської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, посилаючись на те, що [PERSON] є рідним братом [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] . Спадкодавцеві, за життя, на підставі державного акту на право приватної власності на землю серії І-КР № 005034 належала земельна ділянка загальною площею 4,74 га із кадастровим номером 3524383500:02:000:0181 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташована на території Станкуватської сільської ради. Після смерті спадкодавця [PERSON] з метою реалізації своїх спадкових прав на майно подано до приватного нотаріуса Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Науменка Федора Семеновича заяву про прийняття спадщини, яка залишилась після смерті його рідного брата [PERSON] . Вказану заяву до приватного нотаріуса Кордюковим Олексієм Олексійовичем подано 20.06.2024 та присвоєно їй вхідний реєстраційний № 92102-14. Приватним нотаріусом Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Науменком Ф.С. на підставі зазначеної вище заяви заведено спадкову справу № 32/2024, номер у спадковому реєстрі 72604971, що підтверджується витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 20.06.2024 №77397395. Постановою приватного нотаріуса Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Науменка Ф.С. від 20.06.2024 позивачу відмовлено як у прийнятті заяви про прийняття спадщини, так і у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на вищевказану земельну ділянку після смерті [PERSON] у зв`язку із пропущенням строку на подання заяви про прийняття спадщини. Маючи оригінал державного акту на право приватної власності на землю серії І-КР №005034, Позивач вважав, що ним фактично прийнято спадщину після смерті його рідного брата, а тому подання заяви до приватного нотаріуса є лише формальною вимогою закону, яка може бути виконана у будь-який період часу. Позивач в силу своєї юридичної необізнаності вважав, що як тільки матиме фінансову (матеріальну) можливість, одразу зможе реалізувати свої спадкові права шляхом оформлення їх у відповідності до норм чинного законодавства. Крім цього позивач вважав, що перебіг строку на подання заяви про прийняття спадщини зупиняється на час дії воєнного стану в Україні, а тому розраховував, що має право на подання зазначеної заяви до завершення воєнного стану. Враховуючи зазначене, позивач вимушений звертатись до суду з метою відновлення своїх спадкових прав. У зв`язку\~з наведеним\~просить визначити\~йому додатковий\~строк тривалістю\~два місяці,\~необхідний для\~подачі заяви\~про прийняття\~спадщини,\~що відкрилась\~після смерті\~ [PERSON] ,\~який помер\~ [INFO] . Ухвалою Вільшанського районного суду Кіровоградської області від 12 липня 2024 року прийнято до розгляду, відкрито провадження у вказаній справі та призначено підготовче засідання на 26 липня 2024 року. Позивач та його представник у підготовче засідання не з`явилися, адвокат Науменко І.Ф. подав до суду заяву, в якій просив розгляд справи проводити у відсутність сторони позивача, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, просить їх задовольнити. Представник відповідача у підготовче судове засідання не з`явився, подав до суду заяву, в якій просить справу слухати у відсутність представника Вільшанської селищної ради, позовні вимоги визнає в повному обсязі, не заперечує проти їх задоволення. У зв`язку\~з неявкою\~в судове\~засідання всіх\~учасників справи,\~відповідно до\~ч.2\~ст.\~247\~ЦПК України,\~фіксування судового\~процесу за\~допомогою звукозаписувального\~технічного засобу\~не здійснюється. Відповідно до ч. ч. 3, 4 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення, зокрема, у разі визнання позову проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. Згідно з ч. 1 ст. 206 ЦПК України відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява, об`єктивно оцінивши докази, що мають істотне значення для її розгляду і вирішення по суті, суд дійшов наступного висновку. Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Статтею 1217 ЦК визначено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно з ч.ч. 1, 2 ст.1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Відповідно до ст.1222 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Згідно зі ст. 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Відповідно до ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно зі ст. 1262 ЦК України, у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. Положеннями ч.1 ст. 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно зі ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви на прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Законодавство не встановлює конкретний перелік поважних причин пропуску строку на подачу заяви про прийняття спадщини та такі причини оцінюються судом на власний розсуд, в кожному конкретному випадку та з урахуванням усіх обставин справи. Головною ознакою поважних причин є те, що вони роблять своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини неможливим. Вирішуючи питання про визначення додаткового строку, відповідно до п. 24 (абзац шостий) постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Судом встановлено, що [PERSON] народився [INFO] в с. Мала Мазниця Вільшанського району Кіровоградської області, про що свідчить повний витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження №00045690767 від 25 червня 2024 року. Батьками у вказаному витязі зазначені [PERSON] та [PERSON] (а.с.43-44). Згідно з повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження №00045617299 від 20 червня 2024 року, [PERSON] народився [INFO] в с. Мала Мазниця Вільшанського району Кіровоградської області. Батьками у вказаному витязі зазначені [PERSON] та [PERSON] (а.с. 45-46). Згідно з копією державного акту на право приватної власності на землю серії І-КР №005034, виданого Вільшанською районною державною адміністрацією Кіровоградської області, [PERSON] є власником земельної ділянки площею 4,74 га., цільове призначення - ведення товарного сільсько-господарського виробництва, кадастровий номер 3524383500:02:000:0181, розташованої на території Станкуватської сільської ради (а.с.22-23). [PERSON] помер [INFO] в с. Станкувате Голованівського району Кіровоградської області, про що свідчить копія свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 06 березня 2023 року Вільшанським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Голованівському районі Кіровоградської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) (а.с.16). Відповідно до інформації приватного нотаріуса Голованівського РНО Кіровоградської області Науменка Ф.С., після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , заведена спадкова справа №32/2024 (а.с.38). У матеріалах вказаної спадкової справи наявна заява [PERSON] від 20 червня 2024 року про прийняття спадщини, що залишилася після смерті його рідного брата [PERSON] , який помер [INFO] (а.с.39). Згідно з копією постанови приватного нотаріуса Голованівського районного нотаріального округу Ф.С. Науменка від 20 червня 2024 року,\~позивачу відмовлено\~у прийнятті\~заяви про\~прийняття спадщини\~за законом.\~Роз`яснено\~про можливість\~звернення до\~суду для\~визначення додаткового\~строку,\~достатнього для\~подання заяви\~про прийняття\~спадщини(а.с.29). \~ \~ \~ \~ Разом з цим, окрім [PERSON] інші спадкоємці із заявами про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] , до нотаріуса не зверталися. Таким чином, позивач є єдиним спадкоємцем померлого [PERSON] , а відповідач - територіальна громада, проти позовних вимог не заперечує. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Крім того, від закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини до звернення позивача до суду з позовом минув незначний час. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Дотримання принципу "пропорційності" передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Вжиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, необхідно визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Зазначене узгоджується з правовим висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 17 жовтня 2018 року у справі N 681/203/17-ц, від 01 червня 2020 року у справі N 185/777/17. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Встановивши наведені обставини,

Outcome: approved