Jurisdiction: civil
Date: 2024-08-07 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] про визнання права власності на майно. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що він та [PERSON] є єдиними спадкоємцями першої черги за своєю матір`ю, [PERSON] , яка померла [INFO] . За померлою у спадок лишилася квартира за адресою [ADDRESS] . 23 лютого 2024 року нотаріусом було видано постанову про неможливість оформлення спадщини через знаходження померлої матері у шлюбі під час виплати пайових внесків за квартиру в період з 1982 року по 1992 рік. Обидва шлюби [PERSON] вже давно були розірвані, про що є офіційні документи. На поділ майна жоден з чоловіків не претендував. Ухвалою судді Дзержинського районного суду м. Харкова Теслікової І.І. від 21 березня 2024 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за позовною заявою в порядку загального позовного провадження. Ухвалою суду від 23 квітня 2024 року прийнято зустрічний позов [PERSON] та об`єднано в одне провадження вимоги за зустрічним позовом [PERSON] до [PERSON] , треті особи: [PERSON] , Приватний нотаріус міського нотаріального округу Харківської області Назаренко Віталій Павлович, про визнання права власності на майно з первісним позовом представника [PERSON] адвоката Світлічної Яни Олексіївни до [PERSON] , треті особи: [PERSON] , Приватний нотаріус міського нотаріального округу Харківської області Назаренко Віталій Павлович, про визнання права власності на майно. Ухвалою судді Дзержинського районного суду м.Харкова від 15 липня 2024 року було закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті. Від представника [PERSON] адвоката Світличної Яни Олексіївни надійшла заява про розгляд справи без особистої присутності сторони позивача за первісним позовом (відповідача за зустрічним позовом) та про підтримання позовних вимог у повному обсязі. Також у матеріалах справи міститься відзив сторони позивача за первісним позовом, в якому [PERSON] погоджується із зустріними позовними вимогами [PERSON] . Від [PERSON] заява слухати справу без його особистої присутності була надана у відзиві на позовну заяву [PERSON] . Також у відзиві [PERSON] погодився з позовними вимогами [PERSON] . Треті особи: [PERSON] , Приватний нотаріус міського нотаріального округу Харківської області Назаренко Віталій Павлович надали до суду заяви слухати справу без їх присутності. Суд, вивчивши позовні вимоги обох сторін, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку про наступне. [INFO] померла мати [PERSON] та [PERSON] - [PERSON] , [INFO] . За нею у спадщину лишилася квартира за адресою [ADDRESS] . Факт родинних відносин [PERSON] із спадкодавцем підтверджується: копіє свідоцтва про народження де батьками [PERSON] зазначені: батько [PERSON] , мати: [PERSON] , копією паспорту [PERSON] . Факт родинних відносин [PERSON] із спадкодавцем підтверджується: копіє свідоцтва про народження де батьками [PERSON] зазначені: батько [PERSON] , мати: [PERSON] , копією паспорту [PERSON] 23 лютого 2024 року приватним нотаріусом міського нотаріального округу Харківської області Назаренко Віталієм Павловичем було видано постанови про віждмову [PERSON] та [PERSON] у вчиненні нотаріальної дії видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після їх померлої матері [PERSON] у зв?язку з неможливість оформлення спадщини через знаходження померлої матері у шлюбі під час виплати нею пайових внесків за квартиру в період з 1982 року по 1992 рік. [PERSON] перебувала у шлюбі з [PERSON] (батьком позивача за первісним позовом (відповідача за зустрічним позовом)) у період з 03.08.1979 по 09.03.1988, що підтверджується копією свідоцтва про розірвання шлюбу від 09.03.1988, серії [NUMBER] . Далі [PERSON] перебувала у шлюбі з [PERSON] (батьком відповідача за первісним позовом (позивача за зустрічним позовом)) у період з 15.04.1988 по 03.03.2004, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб від 15.04.1988, серії [NUMBER] , та копією свідоцтва про розірвання шлюбу від 03.03.2004, серії [NUMBER] . Таким чином судом встановлено, що обидва шлюби було розірвано. На розподіл майна жоден з чоловіків не претендував. [PERSON] , батько позивача за первісним позовом (відповідача за зустрічним позовом), помер у 1988 році за межами території Української РСР. [PERSON] , батько відповідача за первісним позовом (позивача за зустрічним позовом), залучений до справи у якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог. Від нього надійшла до суду заява про відсутність будь-яких претензій на майно померлої [PERSON] . Батьки [PERSON] заяву про прийняття спадщини не подавали, зі спадкодавцем на момент смерті не проживали, тому вважаються такими, що не прийняли спадщину. Про це також зазначено у постанові нотаріуса. Отже, [PERSON] та [PERSON] єдині спадкоємці [PERSON] . Відповідно до ч.ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно зі ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщина) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкоємство здійснюється за заповітом або за законом. У відповідності до ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. У разі відсутності заповіту, право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 ЦК України. Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. (ст.1258 ЦК України). Згідно ч.1 ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Відповідно до ч.1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється термін у шість місяців, що починається з моменту відкриття спадщини. Частиною 2 ст. 1220 ЦК України визначено, що часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина 3 статті 46 цього Кодексу). У постанові від 22 січня 2020 року у справі № 243/6275/16-ц КЦС Верховний Суд вказав, що за відсутності заповіту частки кожного спадкоємця визнаються рівними. При поділі спадщини застосовуються правила, передбачені в гл. 26 ЦК України, які регулюють відносини спільної часткової власності. Відповідно до ч. 1 ст. 1267 ЦК України частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними. Постанова Верховного Суду від 22 вересня 2021 року №227/3750/19 визначає, що оформлення спадщини через визнання права власності судом допускається тільки за умови, якщо це право не можна захистити в нотаріальному порядку. З огляду на вказане, виходячи із встановлених обставин справи та підстав вимог, пред`явлених позивачем за первісним позовом та позивачем за зустрічним позовом, беручи до уваги, що сторони довели свої позовні вимоги доказами в матеріалах справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача за первісним позовом та позивача за зустрічним позовом підлягають задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved