Jurisdiction: civil
Date: 2024-08-08 00:00:00

До Київського районного суду м. Харкова 03.10.2019 надійшла позовна заява [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , треті особи: [PERSON] , КП «Харківводоканал», ГУ Держпродспоживслужби в Харківській області про усунення перешкод в користуванні власністю та зобов`язання вчинити певні дії, в якій позивач просила зобов`язати відповідачів [PERSON] , [PERSON] ліквідувати шляхом заповнення ґрунтом пошарово з його утрамбуванням самовільно збудовану вигрібну яму та мережу водовідведення до неї, розташовану на території домоволодіння за адресою: [ADDRESS] ; зобов`язати відповідачів [PERSON] , [PERSON] ліквідувати самочинно збудований дворовий водогін, розташований на території домоволодіння за адресою: [ADDRESS] ; стягнути з відповідачів [PERSON] , [PERSON] судові витрати (т.1 а.с. 2-16). В уточненій позовні заяві, поданій до суду 17.12.2019, позивач просила зобов`язати відповідачів [PERSON] , [PERSON] ліквідувати шляхом заповнення ґрунтом пошарово з його утрамбуванням самовільно збудовану вигрібну яму та мережу водовідведення до неї, розташовану на території домоволодіння за адресою: [ADDRESS] , стягнути з відповідачів [PERSON] , [PERSON] судові витрати (т.1 а.с. 142-153). На обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, зокрема, що вона є власницею частки у праві власності на житловий будинок та частки у праві власності на земельну ділянку за адресою: [ADDRESS] на підставі договору купівлі-продажу № 2807 від 27.08.2015. Відповідачі, [PERSON] та [PERSON] є власниками частки житлового будинку за адресою [ADDRESS] на підставі договору купівлі-продажу № 1013 від 17.06.2002 та земельної ділянки за вище вказаною адресою на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку від 21.05.2010. Будинок за адресою [ADDRESS] ще до 1960 р. розділений на дві окремі квартири, кожна з яких обладнана окремим виходом та має окремі рахунки на водопостачання, газ, електропостачання, вивіз сміття. Починаючи з 1960 р. в технічному паспорті є опис і загальна площа приміщень, які відносяться до кожної з квартир. Нотаріальний договір щодо порядку користування земельною ділянкою не укладався, вона та відповідачі користуються земельною ділянкою згідно фактичного порядку користування, який склався між попередніми власниками. Вона разом із сім`єю, яка складається із неї, її чоловіка [PERSON] та двох дітей [PERSON] , 2014 року народження, та [PERSON] , 2005 року народження, як і попередні власники її частки домоволодіння [PERSON] та [PERSON] , зареєстровані в домоволодінні та мешкають у квартирі [ADDRESS] . Відповідачам, як і попереднім власникам [PERSON] та [PERSON] , належить квартира [ADDRESS] . Відповідачі в домоволодінні не мешкають [PERSON] зареєстрована в будинку, але фактично мешкає разом з чоловіком [PERSON] . В домоволодінні зареєстрований та постійно мешкає син відповідачів [PERSON] . [PERSON] мешкає разом зі співмешканкою [PERSON] , користується та розпоряджається належним відповідачам майном з їхньої згоди. Після того, як у серпні 2015 р. вона набула право власності на частку домоволодінні, вона зробила ремонт у своїй квартирі, засипала вигрібну яму ( №7 в техпаспорті від 2015 р.) та зробила проект на водопостачання та водовідведення її квартири та підключилася до каналізації на початку 2016 р. У 2015 р. та на початку 2016 р. вона неодноразово зверталася до відповідачів та їх сина [PERSON] з пропозицією зробити спільний проект на водопостачання та водовідведення. Від участі у замовленні та оплаті проектної документації на водопостачання та водовідведення відповідачі відмовилися, аргументуючи свою відмову тим, що їх і так все влаштовує і їм нічого не потрібно. Відповідачі, як і вона, мають законну можливість замовити проектну документацію на водопостачання та водовідведення квартири [ADDRESS] та мають можливість прокласти водогін та зробити водовідведення своєї квартири у відповідності до діючих норм, але не вважають за потрібне це робити. Вона неодноразово цікавилася у відповідачів та їх сина [PERSON] , як саме влаштований їх водогін та каналізація, де на території земельної ділянки проходять їхні водопровідні труби і де знаходиться вигріб та як він відкачується, але жодного разу відповіді не отримала. У травні 2018 р., перебуваючи на вулиці, на території домоволодіння, вона відчула сильний каналізаційний сморід і побачила фонтани води зі стиків труби, що прокладена на поверхні землі та проходить через територію земельної ділянка з боку відповідачів у кут земельної ділянки між домоволодіннями по [ADDRESS] . Як з`ясувалося, таким чином, син відповідачів, [PERSON] , постійно перекачує, за допомогою системи труб та фекального насоса, свої каналізаційні стоки з ями на землю їх спільного домоволодіння. Згодом вона побачила, де саме розташована каналізаційна яма відповідачів. Кришка ями була замаскована під квадратну залізобетонну плиту розміром 60 на 60 см, на яку оперті конструкції навісу. Зазначена каналізаційна яма не нанесена на план в технічному паспорті на домоволодіння. Відповідачі отримують послуги з централізованого водопостачання за особовим рахунком [NUMBER] . Вона неодноразово зверталася до КП «Харківводоканал» із заявами та скаргами відносно того, що відповідачі всупереч існуючому законодавству, санітарним правилам та будівельним нормам отримують від КП «Харківводоканал» послуги з централізованого водопостачання без узгодженого проекту на водопостачання та водовідведення та не мають належним чином облаштованої каналізації. Листами від 03.05.2019 № 3-2583/1-19.01.02-05, від 02.08.2019 № 3-4871/1-19.01.02-05, від 09.08.2019 № 3-5208/1-19.01.02-05, від 19.08.2019 № 3-5300/1-19.01.02-05, від 10.09.2019 № 3-5854/1-19.01.02-05 КП «Харківводоканал» повідомило їй правила очищення та розміщення вигребів, відмовлено в наданні інформації щодо проекту на підключення до централізованого водопостачання квартири відповідачів та рекомендовано для вирішення спірних питань звернутися до суду. Каналізаційні стоки, які утворюються в процесі користування послугою з централізованого водопостачання, відповідачі скидають до дренажної ями, яка розташована на відстані 6 метрів до будинку, його фундаменту, її підвалу та її вікон. Вона, як співвласниця домоволодіння, неодноразово зверталася до КП «Харківводоканал» з проханням надати схеми (плани) розміщення водопровідних та каналізаційних мереж співвласників, які розташовані на території їх спільного домоволодіння та планів (схем) мереж їй не надано. На особистому прийомі у генерального директора КП «Харківводоканал» їй був наданий для ознайомлення проект від 1998 р., згідно якого, домоволодіння за адресою [ADDRESS] , підключене до централізованого водопостачання. Відповідно до зазначеного проекту до централізованого водопостачання підключена квартира [ADDRESS] , та немає водопровідних мереж, за якими підключена квартира [ADDRESS] . Також повідомлено, що в КП «Харківводоканал» не зареєстрований об`єкт зберігання рідких відходів за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до довідки № 894-03 від 29.05.1998, виданої Київською районною санітарно-епідеміологічною станцією, [PERSON] дозволено обладнання зливної ями на території домоволодіння по [ADDRESS] на відстані не менш ніж 15 метрів від вікон сусіднього домоволодіння з обладнанням ями водонепроникним вигребом з герметичною кришкою. Відповідно до довідки ХТВОКІВ «Харківкоммунпромвод» № 740 від 18.06.1998 [PERSON] дозволено замовити проєктну документацію щодо приєднання кв. [ADDRESS] до централізованого водопостачання на підставі довідки РайСЕС № 894-03 від 29.05.1998. Зазначені приписи щодо обладнання вигребу на відстані 15 метрів від сусідських вікон відповідачами не виконані. У відповідачів немає проектно-технічної документації, яка дозволяє побудову госп. пробутових мереж за зазначеною адресою, об`єкт не обстежено РайСЕС та не прийнято у експлуатацію. 04.09.2019 комісією представників РЕД Київського району Комплексу «Харківводовідведення» КП «Харківводоканал» обстежено вигрібну яму відповідачів і складено акт, в якому вказано, що вигрібна яма виконана з цегли та заповнена. 11.09.2019 комісією представників РЕД Київського району Комплексу «Харківводовідведення» КП «Харківводоканал» знову обстежено вигрібну яму відповідачів і складено акт, в якому вказано, що вигрібна яма квартири [ADDRESS] (відповідачів) має об`єм 4,16 куб. м, побудована з цегли, знаходиться на відстані від будинку 6 м п., на момент обстеження на половину заповнена муловим осадом, між цеглинами відніються отвори, яма не має бетонної основи та накрита залізобетонною плитою, власник вигрібної ями на дзвінки не відповідає з будинку не виходить. Припис щодо надання проектно-технічної документації вислано поштою. 17.09.2019 КП «Харківводоканал» Комплекс «Водовідведення» на поштову адресу відповідачів направлено припис, яким зобов`язано відповідачів негайно припинити злив стічних вод в існуючу негерметичну вигрібну яму. До цього дня умови припису КП «Харківводоканал» Комплекс «Водовідведення» від 17.09.2019 не виконані. 23.09.2019 вона отримала лист від КП «Харківводоканал» (вих.№3-31/особ.-19.01.02-05), в якому їй повідомлено, що в результаті обстеження фахівцями КП «Харківводоканал» встановлено, що домоволодіння по [ADDRESS] облаштоване на два виходи та має двох власників та спільний двір. Квартира [ADDRESS] за вищевказаною адресою (власник [PERSON] ) каналізована на вигріб. Вигрібна яма квартири [ADDRESS] побудована з цегли, знаходиться на відстані від будинку 6 м п. На момент обстеження заповнена до половини муловим осадом, між цеглинами відніються отвори, яма не має бетонної основи та накрита залізобетонною плитою. Власник вигрібної ями на телефонні дзвінки не відповідає. Під час неодноразових обстежень був відсутній. Припис надіслано поштою. З приводу незаконної вигрібної ями відповідачів 02.08.2019 вона зверталася до Головного управління «Держпродспоживслужби`в Харківській області. Головнім управлінням «Держпродспоживслужби» в Харківській області проведений комісійний розгляд її звернення за участю спеціалістів Головного управління «Держпродспоживслужби» в Харківській області та представників Адміністрації Київського району Харківської міської Ради у її присутності. За результатами комісійного обстеження складено довідку від 12.08.2019 та встановлено, що квартира [ADDRESS] встановлено унітаз, вмивальну раковину, ванну, пральну машину, вигрібна яма квартири [ADDRESS] розташована на відстані приблизно 6 метрів від вікон квартири [ADDRESS] , виконана з цегли, заповнена, гр. Дегтяр (власник квартири [ADDRESS] ) не надав договір на вивіз рідких нечистот. Листом від 03.09.2019 Головного управління «Держпродспоживслужби» в Харківській області їй повідомлено, що розташування вигрібної ями на відстані 6 метрів від вікон її квартири є порушенням пункту 2.22 «Державних санітарних норм та правил утримання території населених місць», затверджених наказом МОЗ України від 17.03.2011. Каналізаційні стоки відповідачів на протязі багатьох років потрапляють у ґрунт поруч з фундаментом будинку (приміщення А1) і така ситуація призвела до того, що з причини постійного підтоплення, фундамент видувся та почав руйнуватися. Підлога та стіни її квартири, поруч з ямою [PERSON] , постійно вологі, мають грибок та плісняву. Така ситуація дуже негативно позначається на стані здоров`я її сім`ї і стані будинку (може привести до його руйнування). Каналізаційні стоки та нечистоти проникають у ґрунт, шкодять насадженням, від них їде сморід, що спричиняє незручності їй та її сім`ї. На її неодноразові звернення щодо перенесення каналізаційної споруди далі від її вікон та фундаменту та обладнання каналізаційної споруди відповідно до діючого законодавства відповідачі не реагують. На обґрунтування позовних вимог позивач посилається на п. 2.22. «Державних санітарних норм та правил утримання території населених місць», затверджених наказом МОЗ України від 17.03.2011, п.п. 3.26, 3.31, 3.25бДБН 360-92, ст. 15 Закону України «Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення», ст. 20 Закону України «Про планування і забудову територій», «Державні санітарні норми і правила утримання територій населених місць, затверджені Наказом Міністерства охорони здоров`я України 17.03.2011 № 145) п.2.24. - Відведення стічних вод, що утворилися в процесі господарсько-побутової і виробничої діяльності (крім шахтної, кар`єрної і дренажної води), повинно здійснюватися централізованою системою водовідведення. У разі відсутності інженерних мереж міської (селищної, сільської) каналізації або розташування об`єктів на відстані не менше ніж 500 м від найближчого колектора стічних вод необхідно передбачати каналізування об`єктів на локальні очисні споруди, при цьому перевагу слід віддавати ґрунтовим методам біологічного чищення стічних вод. Обладнання внутрішньобудинкової каналізації та каналізування об`єктів з відведенням стічних вод у вигрібні ями забороняється. Також позивач зазначає положення ст. 27 Закону України «Про відходи», п. 14.2. Правил користування системами централізованого комунального водопостачання та водовідведення в населених пунктах України, затверджених наказом, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 17.10.2008 № 190, п. 5.4 Правил приймання стічних вод від споживачів у каналізаційну мережу м. Харкова, затверджених рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради №321 від 08.09.2010. Позивач також зазначає, що вона має право на захист своїх майнових прав та порушених особистих немайнових прав; на належні, гідні, безпечні і здорові умови проживання; прав вільно без будь-яких перешкод користуватися власним житловим приміщенням, посилається на ст.ст. 8, 23, 47, 50 Конституції України та ст. ст. 270, 275, 282, 283, 293, 310, 317, 319, 383, 386, 391 ЦК України, ст. ст. 103, 104 Земельного кодексу України (т.1 а.с. 142-153). Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.10.2019 розгляд справи визначено судді Київського районного суду м. Харкова Ляху М.Ю. (т.1 а.с. 1). Ухвалою судді Київського районного суду м. Харкова Ляха М.Ю. від 08.10.2019 відкрито загальне позовне провадження у справі, призначено підготовче судове засідання (т. 1 а.с. 80-81). 13.11.2019 до канцелярії суду надійшла заява від позивача [PERSON] про відмову від частини позовних вимог, а також заява про виклик свідків ( т. 1 а.с. 89-90, т. 1 92-93). 22.11.2019 до суду надійшли пояснення третьої особи -\~КП «Харківводоканал»\~ щодо\~позовної заяви [PERSON] (т. 1 а.с. 103-104). Ухвалою судді Київського районного суду м. Харкова від 04.12.2019 прийнято відмову позивача [PERSON] від позовних вимог про зобов`язання відповідачів [PERSON] , [PERSON] ліквідувати самочинно збудований дворовий водогін, розташований на території будинковолодіння за адресою: [ADDRESS] , закрито провадження в цій частині, в іншій частині продовжено підготовче провадження у цивільній справі (т.1 а.с. 139-140). Ухвалами судді Київського районного суду м. Харкова Ляха М.Ю. від 04.12.2019, 26.12.2019, 21.01.2020, 02.03.2020 продовжено строк підготовчого провадження (т. 1 а.с. 139-140, т. 1\~а.с. 185, т. 2 а.с. 6). 17.12.2019 через канцелярію суду позивач надала уточнену позовну заяву та відповідь на пояснення третьої особи - КП «Харківводоканал» (т. 1 а.с. 142-153, 154-156). 15.01.2020 до суду надійшли пояснення третьої особи - ГУ Держпродспоживслужби в Харківській області щодо позовної заяви [PERSON] (т. 1 а.с. 177-178). 21.01.2020 відповідачі [PERSON] , [PERSON] надали відзив на позовну заяву (т. 1 а.с. 192-194). 31.01.2020 до канцелярії суду надійшла відповідь позивача на відзив відповідачів (т. 1 а.с. 236-240). Ухвалою судді Київського районного суду м. Харкова Ляха М.Ю. від 31.03.2020 закрито підготовче провадження та призначено до розгляду вказану цивільну справу. Клопотання позивача [PERSON] про виклик свідків задоволено (т. 2 а.с. 10-11). Ухвалою судді Київського районного суду м. Харкова Ляха М.Ю. від 21.05.2020 клопотання позивача про призначення судової будівельно-технічної експертизи у справі задоволено. Призначено у цивільній справі судову будівельно-технічну експертизу, провадження у цивільній справі зупинено на час проведення експертизи (т. 2 а.с. 50-52). 14.09.2021 до канцелярії суду надійшов висновок експерта №14/175СЕ-20 від 01.09.2021 за результатами судової будівельно-технічної експертизи по справі №953/19474/19 (н/п 2/953/665/20) (т. 2 а.с. 56-77). Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 15.09.2021 поновлено провадження у справі за позовною заявою [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , треті особи: [PERSON] , КП «Харківводоканал», ГУ Держпродспоживслужби в Харківські області про усунення перешкод в користуванні власністю та зобов`язання вчинити певні дії (т. 2 а.с. 79). За наслідками повторного автоматичного розподілу справ автоматизованої системи документообігу, який було здійснено відповідно до п. 2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 №30 (відповідно до Наказу голови Київського районного суду м. Харкова Шаренко С.Л. №02-03/213 від 23.09.2022 «Про надання відпустки по догляду дитиною судді [PERSON] »), зазначена справа згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.10.2022 розподілена в провадження судді Київського районного суду м. Харкова Муратової С.О. (т. 2 а.с. 94-95). Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 01.11.2022 прийнято до свого провадження цивільну справу за вказаною позовною заявою про усунення перешкод в користуванні власністю та зобов`язання вчинити певні дії; розгляд справи ухвалено проводити в загальному позовному провадженні, з повідомленням сторін (т. 2 а.с. 96). 26.01.2023 позивачем подано заяву про компенсацію судових витрат у сумі 4284,40 гр., а саме 768,40 гр. судовий збір, 3516,00 гр. витрати на проведення судової експертизи (т.2 а.с.116, 117, 118). 28.04.2023 до канцелярії суду на запит суду надійшло повідомлення начальника відділу Першого відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Сіренко Н. від 19.04.2023 про наявність актового запису про смерть №2203 від 21.02.2023, складеного Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції відносно [PERSON] , [INFO] (т. 2 а.с. 153). Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 04.07.2023 провадження по цивільній справі за позовною заявою [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , треті особи: [PERSON] , КП «Харківводоканал», ГУ Держпродспоживслужби в Харківські області про усунення перешкод в користуванні власністю та зобов`язання вчинити певні дії зупинено на підставі п. 1 ч. 1 ст. 251 ЦПК України до залучення до участі у справі правонаступника чи законного представника (т. 2 а.с. 170-171). Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 18.10.2023 поновлено провадження у справі за позовною заявою [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , треті особи: [PERSON] , КП «Харківводоканал», ГУ Держпродспоживслужби в Харківські області про усунення перешкод в користуванні власністю та зобов`язання вчинити певні дії (т. 2 а.с. 177-178). Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 27.11.2023 (справа №953/19474/19 н/п 2-з/953/73/23) заяву позивача [PERSON] про витребування доказів задоволено; витребувано у Сьомої Харківської міської державної нотаріальної контори, що знаходиться за адресою: 61166, м. Київ, вул. Бакуліна, буд. 1, копію спадкової справи після померлої [INFO] [PERSON] , [INFO] (т. 2 а.с. 172-173, 176, 182-183). 11.03.2024 до канцелярії суду надійшло клопотання [PERSON] про залучення до участі у справі правонаступника відповідачів, в якому просив залучити [PERSON] як правонаступника відповідачів до участі у справі №953/19474/19 про усунення перешкод у користуванні власністю та зобов`язання вчинити певні дії, як відповідача (т. 2 а.с. 196-197). Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 17.04.2024 клопотання позивача [PERSON] про залучення до участі у справі правонаступника відповідачів задоволено. Виключено із кола відповідачів [PERSON] , [PERSON] та виключено із кола третіх осіб [PERSON] . Залучено в якості відповідача [PERSON] до участі у цивільній справі за позовом [PERSON] про усунення перешкод в користуванні власністю та зобов`язання вчинити певні дії (т.2 а.с. 227, 228-229). В судовому засіданні позивач [PERSON] підтримала позовну заяву, просила вимоги задовольнити. Відповідач [PERSON] \~в судовому\~засіданні заперечував\~проти задоволення\~позову. Зазначив, що він не розуміє, чому відбувається суд, якщо є документи та всі вони в порядку, за те, що він купив половину будинку з ямою та спільний двір, без ями жити неможливо, яма на спільній території, попередні власники про все договорилися, чому яма заважає позивачці, він не розуміє. Заперечує проти позову, оскільки позивачка прикривається своїми дітьми, у нього теж дві доньки, зараз війна, в будь-який момент до нього можуть приїхати. Представник третьої особи КП «Харківводоканал» в дане судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду справи (т.2 а.с. 253), причини неявки суду не повідомив, в ході розгляду справи надані пояснення третьої особи -\~КП «Харківводоканал», згідно яким, домоволодіння по [ADDRESS] облаштовано на два виходи і має двох власників та спільний двір. Для обліку нарахувань та оплат послуг, які надаються КП «Харківводоканал», за адресою: [ADDRESS] відкрито два особових рахунки. Особовий рахунок № [NUMBER] відкрито на гр. [PERSON] , зареєстровано три особи. Нарахування за послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення проводяться відповідно до фактичного водоспоживання, за показаннями засобу обліку холодної води. Строк чергової повірки засобу обліку води - III квартал 2023 року. Згідно з базою даних з 01.01.2001 особовий рахунок № [NUMBER] відкрито на гр. [PERSON] З 01.01.2018 особовий рахунок № [NUMBER] відкрито на гр. [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу від 17.06.2002, зареєстровано дві особи. З 10.09.2018 за особовим рахунком гр. гр. [PERSON] нарахування за послуги з централізованого водопостачання проводяться відповідно до фактичного водоспоживання, за показаннями засобу обліку холодної води. Строк чергової повірки засобу обліку води - III квартал 2022 року. Квартира [ADDRESS] каналізована на вигріб. Відповідно до п. 4.1. «Правил користування системами централізованого комунального водопостачання та водовідведення в населених пунктах України», затверджених наказом Мінжитлокомунгоспу України від 27.06.2008 № 190 тa зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 07.10.2008 № 936/15627 (далі Правила № 190) для приєднання до систем централізованого водопостачання тa водовідведення замовнику таких послуг надаються технічні умови. При розробці проекту на водопостачання домоволодіння за адресою: [ADDRESS] (на ім`я попереднього власника квартири - [PERSON] ) було враховано довідку від 18.06.1988 № 740 про технічну можливість водопостачання домоволодіння та лист Київської районної санітарно-епідеміологічної станції від 29.05.1998 № 894-03. У зазначеному листі Київською районною санітарно-епідеміологічною станцією надана згода [PERSON] на облаштування зливової каналізації на території домоволодіння за адресою; [ADDRESS] . При цьому, згідно п.3.2 Правил № 190 водокористування вважається безобліковим, якщо споживач самовільно приєднався до систем централізованого комунального водопостачання та водовідведення або самовільно користується ними. З приведеного виходить, що за наявності проектно-технічної документації на водопостачання домоволодіння, водокористування не може вважатися без обліковим (самовільним). У зв`язку з неодноразовими зверненнями [PERSON] представниками КП «Харківводоканал» 04.09.2019 та 11.09.2019 були проведені обстеження вигрібної ями за адресою: [ADDRESS] за результатами яких встановлено, що вигрібна яма виконана з цегли та заповнена, течі каналізаційних стоків не виявлено. Дана вигрібна яма на балансі КП «Харківводоканал» не перебуває та Комплексом «Харківводовідведення» не обслуговується. Копії актів від 04.09.2019 та від 11.09.2019 надані позивачем разом із позовною заявою (т. 1 а.с. 103-104). Третя особа\~ГУ Держпродспоживслужби\~в Харківські\~області в\~дане судове\~засідання не\~з`явився,\~повідомлявся належним\~чином про\~дату,\~час та\~місце розгляду\~справи (т.2\~ а.с.\~250),\~причини неявки\~суду не\~повідомив,\~в матеріалах\~цивільної справи\~міститься клопотання\~представника про\~розгляд справи\~без участі\~ГУ Держпродспоживслужби\~в Харківській\~області (т.1\~а.с.\~176),\~а також\~надані пояснення\~третьої особи\~-\~ГУ Держпродспоживслужби\~в Харківській\~області,\~відповідно яких, з метою розгляду звернення [PERSON] щодо погіршення умов проживання, Головним управлінням Держпродспоживслужби в Харківській області проведено перевірку, за результатами якої складено довідку від 12.08.2019. Згідно вищевказаної довідки, при обстеженні приватного домоволодіння по [ADDRESS] встановлено, зокрема, що вигрібна яма квартири [ADDRESS] (власник квартири гр. [PERSON] ) домоволодіння по [ADDRESS] розташована на відстані приблизно 6 метрів від вікон квартири [ADDRESS] (власник квартири гр. [PERSON] ) по [ADDRESS] . Вищевказане свідчить про порушення п. 2.22 «Державних санітарних норм та правил утримання територій населених місць», затверджених наказом Міністерства охорони здоров`я України від 17.03.2011 № 145, яким визначено, що вигреби повинні бути віддалені від меж земельних ділянок навчальних та лікувально-профілактичних закладів, стін житлових та громадських будівель і споруд, майданчиків для ігор дітей та відпочинку населення на відстань не менше 20 м. Місце розміщення вигребу на присадибній ділянці та відстань від нього до власного житлового будинку визначає власник цього будинку з додержанням правил добросусідства. Спірні питання щодо місць розміщення вигребів території присадибної ділянки розглядаються у порядку вирішення земельних спорів згідно з законодавством. В умовах нецентралізованого водопостачання вигреби території присадибної ділянки повинні бути віддалені від індивідуальних колодязів і каптажів джерел на відстань не менше 20 м, при цьому відстань від вигребів до громадських колодязів каптажів джерел повинна бути не менше 50 м. При цьому слід враховувати напрямок схилу ділянки. 3 огляду на вищевикладене, третя особа заявляє про підтримку позовних вимог позивача в межах повноважень (т. 1 а.с. 177-178). Як зазначає Верховний Суд, якщо представники сторін чи інших учасників судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. Отже, неявка учасника судового процесу у судове засідання, за умови належного повідомлення сторони про час і місце розгляду справи, не є підставою для скасування судового рішення, ухваленого за відсутності представника сторони спору (Постанова КЦС ВС від 01.10.2020 у справі № 361/8331/18.) У цій справі суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, тому вирішив спір по суті за відсутності третіх осіб, які в ході судового розгляду справи приймали участь та висловили позицію по справі. Суд, вислухавши пояснення учасників справи, дослідивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, дослідивши та перевіривши усі обставини справи, прийшов до наступного. Згідно ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Даний принцип полягає у змагальній формі ініціативи та активності осіб, які беруть участь у справі. Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин даної справи. Стороні зобов`язані визначити коло фактів, на які вони можуть посилатися як на підставу своїх вимог і заперечень, і довести обставини, якими вони обґрунтовують ці вимоги й заперечення, як того вимагають положення ст. 81 ЦПК України, за якими доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ст. ст. 13, 43, 81 ЦПК України, суд розглядає справу в межах заявлених позовних вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, особа яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд, зобов`язана надати усі наявні у неї докази та довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких виникає спір. Вимоги ч. 1 ст. 4 ЦПК України передбачають, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим ЦПК України випадках (ч.1 ст. 13 ЦПК України). Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання (ч.1 ст. 15 ЦК України). Згідно з ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Згідно ч. 1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані (у письмовій або електронній формі, речовими об`єктами, висновками експертів, показаннями свідків), на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Вимогами ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України в цивільному судочинстві діє принцип диспозитивності, згідно якого кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно п.2.24. Закону України «Державні санітарні норми і правила утримання територій населених місць», затвердженого Наказом Міністерства охорони здоров`я України 17.03.2011 № 145, відведення стічних вод, що утворилися в процесі господарсько-побутової і виробничої діяльності (крім шахтної, кар`єрної і дренажної води), повинно здійснюватися централізованою системою водовідведення. У разі відсутності інженерних мереж міської (селищної, сільської) каналізації або розташування об`єктів на відстані не менше ніж 500 м від найближчого колектора стічних вод необхідно передбачати каналізування об`єктів на локальні очисні споруди, при цьому перевагу слід віддавати ґрунтовим методам біологічного чищення стічних вод. Обладнання внутрішньобудинкової каналізації та каналізування об`єктів з відведенням стічних вод у вигрібні ями забороняється. Згідно ст. 270 ЦК України, відповідно до Конституції України фізична особа має право на життя, право на охорону здоров`я, право на безпечне для життя і здоров`я довкілля, право на свободу та особисту недоторканність, право на недоторканність особистого і сімейного життя, право на повагу до гідності та честі, право на таємницю листування, телефонних розмов, телеграфної та іншої кореспонденції, право на недоторканність житла, право на вільний вибір місця проживання та на свободу пересування, право на свободу літературної, художньої, наукової і технічної творчості. Відповідно до ст. 275 ЦК України, фізична особа має право на захист свого особистого немайнового права від протиправних посягань інших осіб. Захист особистого немайнового права здійснюється способами, встановленими главою 3 цього Кодексу. Захист особистого немайнового права може здійснюватися також іншим способом відповідно до змісту цього права, способу його порушення та наслідків, що їх спричинило це порушення. Згідно ст. 282 ЦК України, фізична особа має право вимагати усунення небезпеки, створеної внаслідок підприємницької або іншої діяльності, яка загрожує життю та здоров`ю. Відповідно до ст. 283 ЦК України, фізична особа має право на охорону її здоров`я. Охорона здоров`я забезпечується системною діяльністю державних та інших організацій, передбаченою Конституцією України та законом. Згідно ст. 293 ЦК України, фізична особа має право на безпечне для життя і здоров`я довкілля, право на достовірну інформацію про стан довкілля, про якість харчових продуктів і предметів побуту, а також право на її збирання та поширення. Діяльність фізичної та юридичної особи, що призводить до нищення, псування, забруднення довкілля, є незаконною. Кожен має право вимагати припинення такої діяльності. Діяльність фізичної та юридичної особи, яка завдає шкоди довкіллю, може бути припинена за рішенням суду. Відповідно до ч. 4 ст. 293 ЦК України, фізична особа має право на належні, безпечні і здорові умови праці, проживання, навчання тощо. Згідно ст. 310 ЦК України, фізична особа має право на місце проживання. Фізична особа має право на вільний вибір місця проживання та його зміну, крім випадків, встановлених законом. Відповідно до ст. 317 ЦК України, власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна. Згідно ч.ч. 1, 2, 3, 4 ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав. Власність зобов`язує. Відповідно ч. 5 ст. 319 ЦК України, власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Згідно ч. 6 ст. 319 ЦК України, держава не втручається у здійснення власником права власності. Відповідно ч. 7 ст. 319 ЦК України, діяльність власника може бути обмежена чи припинена або власника може бути зобов`язано допустити до користування його майном інших осіб лише у випадках і в порядку, встановлених законом. Згідно ст. 383 ЦК України, власник житлового будинку, квартири має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім`ї, інших осіб і не має права використовувати його для промислового виробництва. Відповідно до ст. 386 ЦК України, держава забезпечує рівний захист прав усіх суб`єктів права власності. Власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню. Власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Згідно ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Відповідно до ч. 1 ст. 103 Земельного кодексу України, власники та землекористувачі земельних ділянок повинні обирати такі способи використання земельних ділянок відповідно до їх цільового призначення, при яких власникам, землекористувачам сусідніх земельних ділянок завдається найменше незручностей (затінення, задимлення, неприємні запахи, шумове забруднення тощо). Згідно ч. 2 ст. 103 Земельного кодексу України, власники та землекористувачі земельних ділянок зобов`язані не використовувати земельні ділянки способами, які не дозволяють власникам, землекористувачам сусідніх земельних ділянок використовувати їх за цільовим призначенням (неприпустимий вплив). Відповідно до ч. 3 ст. 103 Земельного кодексу України, власники та землекористувачі земельних ділянок зобов`язані співпрацювати при вчиненні дій, спрямованих на забезпечення прав на землю кожного з них та використання цих ділянок із запровадженням і додержанням прогресивних технологій вирощування сільськогосподарських культур та охорони земель (обмін земельних ділянок, раціональна організація територій, дотримання сівозмін, встановлення, зберігання межових знаків тощо). Згідно ст. 104 Земельного кодексу України, ввласники та землекористувачі земельних ділянок можуть вимагати припинення діяльності на сусідній земельній ділянці, здійснення якої може призвести до шкідливого впливу на здоров`я людей, тварин, на повітря, земельні ділянки та інше. Судом достовірно\~встановлено,\~що позивач\~ [PERSON] \~є власником\~ частки\~у праві\~власності на\~житловий будинок\~та \~частки у\~праві власності\~на земельну\~ділянку за\~адресою:\~ [ADDRESS] \~на підставі\~договору купівлі-продажу\~№ 2807\~від 27.08.2015\~(т.1\~а.с.\~23-24).Зазначена\~частка домоволодіння\~придбана [PERSON] \~у [PERSON] ,\~яка успадкувала\~майно за\~заповітом №\~3-3421\~від 13.12.2008\~р.,\~від попередньої\~власниці майна\~ [PERSON] ,\~яка успадкувала\~майно від\~ [PERSON] \~(т.1\~а.с.25,\~26). [PERSON] та [PERSON] належала на праві власності частки житлового будинку за адресою [ADDRESS] на підставі договору купівлі-продажу № 1013 від 17.06.2002 та земельної ділянки за вище вказаною адресою на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку від 21.05.2010. Попередній власник\~ [PERSON] (т.1 а.с. 28, 29, 30). Згідно копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 21.02.2023, [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] у м. Харкові Харківської області, про що зроблений відповідний актовий запис №2203 (т. 2 а.с. 203 зворотній бік). Згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 05.03.2024 №368474911, за адресою: [ADDRESS] , право власності зареєстроване: на земельну ділянку за адресою: [ADDRESS] частки у праві спільної часткової власності за власником [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину, серія та номер: 3-577 виданий 15.09.2023; на будинок за адресою: [ADDRESS] : частки у праві спільної часткової власності за власником [PERSON] на підставі договору дарування, серія та номер: 3-580, 3-581, виданий 15.09.02023; частки у праві спільної часткової власності за власником [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину, серія та номер: 3-576 виданий 15.09.2023 (т. 2 а.с. 198-199). Відповідач [PERSON] , який набув право власності на вказане майно, також мешкає та зареєстрований за вказаною адресою (т.1 а.с. 40). Позивач [PERSON] неодноразово зверталася до КП «Харківводоканал» із заявами та скаргами відносно того, що відповідачі всупереч існуючому законодавству, санітарним правилам та будівельним нормам отримують від КП «Харківводоканал» послуги з централізованого водопостачання без узгодженого проекту на водопостачання та водовідведення та не мають належним чином облаштованої каналізації. Позивачем надано листи від 03.05.2019 № 3-2583/1-19.01.02-05, від 02.08.2019 № 3-4871/1-19.01.02-05, від 09.08.2019 № 3-5208/1-19.01.02-05, від 19.08.2019 № 3-5300/1-19.01.02-05, від 10.09.2019 № 3-5854/1-19.01.02-05 КП «Харківводоканал» (т.1 а.с. 48-55). Відповідно до довідки № 894-03 від 29.05.1998, виданої Київською районною санітарно-епідеміологічною станцією, [PERSON] дозволено обладнання зливної ями на території домоволодіння по [ADDRESS] на відстані не менш ніж 15 метрів від вікон сусіднього домоволодіння з обладнанням ями водонепроникним вигребом з герметичною кришкою (т.1 а.с. 46). Відповідно до довідки ХТВОКІВ «Харківкоммунпромвод» № 740 від 18.06.1998 [PERSON] дозволено замовити проєктну документацію щодо приєднання кв. [ADDRESS] до централізованого водопостачання на підставі довідки РайСЕС № 894-03 від 29.05.1998 (т.1 а.с. 47). 04.09.2019 комісією представників РЕД Київського району Комплексу «Харківводовідведення» КП «Харківводоканал» обстежено спірну вигрібну яму і складено акт, в якому вказано, що вигрібна яма виконана з цегли та заповнена (т.1 а.с. 56). 11.09.2019 комісією представників РЕД Київського району Комплексу «Харківводовідведення» КП «Харківводоканал» знову обстежено вигрібну яму і складено акт, в якому вказано, що вигрібна яма квартири [ADDRESS] (відповідачів) має об`єм 4,16 куб. м, побудована з цегли, знаходиться на відстані від будинку 6 м п., на момент обстеження на половину заповнена муловим осадом, між цеглинами видніються отвори, яма не має бетонної основи та накрита залізобетонною плитою, власник вигрібної ями на дзвінки не відповідає з будинку не виходить. Припис щодо надання проектно-технічної документації вислано поштою [PERSON] (т. 1 а.с. 57). 17.09.2019 КП «Харківводоканал» Комплекс «Водовідведення» на поштову адресу відповідачів направлено припис, яким зобов`язано відповідачів негайно припинити злив стічних вод в існуючу негерметичну вигрібну яму (т.1 а.с 58, 59). Листом від 18.09.2019 КП «Харківводоканал» (вих.№3-31/особ.-19.01.02-05) повідомило [PERSON] , що в результаті обстеження фахівцями КП «Харківводоканал» встановлено, що домоволодіння по [ADDRESS] облаштоване на два виходи та має двох власників та спільний двір. Квартира [ADDRESS] за вищевказаною адресою (власник [PERSON] ) каналізована на вигріб. Вигрібна яма квартири [ADDRESS] побудована з цегли, знаходиться на відстані від будинку 6 м п. На момент обстеження заповнена до половини муловим осадом, між цеглинами видніються отвори, яма не має бетонної основи та накрита залізобетонною плитою. Власник вигрібної ями на телефонні дзвінки не відповідає. Під час неодноразових обстежень був відсутній. Припис надіслано поштою (т.1 а.с. 60). З приводу незаконної вигрібної ями відповідачів 02.08.2019 [PERSON] зверталася до Головного управління «Держпродспоживслужби`в Харківській області. Головнім управлінням «Держпродспоживслужби» в Харківській області проведений комісійний розгляд її звернення за участю спеціалістів Головного управління «Держпродспоживслужби» в Харківській області та представників Адміністрації Київського району Харківської міської Ради у її присутності. За результатами комісійного обстеження складено довідку від 12.08.2019 та встановлено, що квартира [ADDRESS] встановлено унітаз, вмивальну раковину, ванну, пральну машину, вигрібна яма квартири [ADDRESS] розташована на відстані приблизно 6 метрів від вікон квартири [ADDRESS] , виконана з цегли, заповнена, гр. Дегтяр (власник квартири [ADDRESS] ) не надав договір на вивіз рідких нечистот (т.1 а.с. 61). Листом від 03.09.2019 Головного управління «Держпродспоживслужби» в Харківській області [PERSON] повідомлено, що розташування вигрібної ями на відстані 6 метрів від вікон її квартири є порушенням пункту 2.22 «Державних санітарних норм та правил утримання території населених місць», затверджених наказом МОЗ України від 17.03.2011 (т.1 а.с. 62-64). Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 21.05.2020 клопотання позивача про призначення судової будівельно-технічної експертизи у справі задоволено. Призначено у цивільній справі судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено Харківському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України (61036, м. Харків, вул. Ковтуна, 34), попередивши експертів про кримінальну відповідальність за ст.ст.384, 385 КК України. В розпорядження експертів направлено матеріали цивільної справи № 953/19474/20, 2/953/665/20. Витрати за проведення судової експертизи покладено на позивача - [PERSON] та відповідача [PERSON] у частинах ініційованих ними запитань відповідно. Провадження у цивільній справі зупинено на час проведення експертизи (т. 2 а.с. 50-52). 14.09.2021 до канцелярії суду надійшов висновок експерта №14/175СЕ-20 від 01.09.2021 за результатами судової будівельно-технічної експертизи по справі №953/19474/19 (н/п 2/953/665/20) (т. 2 а.с. 56-77). Згідно вказаного висновку судової будівельно-технічної експертизи №14/175СЕ-20 від 01.09.2021 Харківського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС, судом встановлено наступне. На експертизу надано: 1.Справа 953/19474/19 (н/п 2/953/665/20) в двох томах, в тому числі: 2.Ухвала від «21» травня 2020 р. 3.Державний акт на право власності на земельну ділянку площею 0,0799 га., яка розташована [ADDRESS] на 1 арк. 4.План землекористування земельної ділянки на 2 арк. 5.Інвентарне діло на домоволодіння [ADDRESS] на 8 арк. 6. «Водоснабжение и канализование домовладения» по [ADDRESS] на 2 арк. 7. Довідка Київської районної санітарно-епідеміологічної станції від 29.05.98 за № 894-03 на 1 арк. 8. Акт від 04.09.2019р. «Хаківводовідведення» КП «Харківводоканал» на 1 арк. 9. Акт від 11.09.2019р. «Хаківводовідведення» КП «Харківводоканал» на 1 арк. 10. Довідка «Харківкоммунпромвод» № 740 від 18.06.1998р. на 1 арк. 11. Копія Паспорту місця тимчасового зберігання рідких відходів на 14 арк. 12. Договір № 79 на вивіз та злив (приймання) рідких відходів. Питання, ініційовані позивачем [PERSON] , а саме: 1. Що уявляє собою споруда (вигрібна яма), що розташована за адресою: [ADDRESS] , на спільній земельній ділянці на відстані 6 м від вікон квартири [ADDRESS] та не позначена в технічному паспорті домоволодіння, до якої зливаються рідкі відходи, а саме: заведені внутрішньо будинкові каналізаційні стоки, що утворюються в результаті користування мешканцями кв. [ADDRESS] (відповідачами) послугою з централізованого водопостачання? 2.Який технічний стан вказаної споруди (вигрібної ями), що розташована за адресою: [ADDRESS] , на спільній земельній ділянці? 3.Чи відповідає вимогам державних будівельних норм з приводу проектування, будівництва та приймання в експлуатацію споруда для тимчасового зберігання рідких відходів споруда (вигрібна яма), що розташована за адресою: [ADDRESS] .Чи відповідає інформація вказана у «Паспорті місця тимчасового зберігання рідких відходів», що наданий відповідачами разом з відзивом на позовну заяву як доказ, реальному стану та вигляду споруди (вигрібної ями), що розташована за адресою: [ADDRESS] на спільній земельній ділянці? 5. Чи є водонепроникною споруда (вигрібна яма), що розташована за адресою: [ADDRESS] на спільній земельній ділянці? 6. В якому технічному стані знаходиться підвал квартири [ADDRESS] ? Якщо маються якісь дефекти (зволоження, пошкодження, випирання стін), то чим це може бути обумовлено з технічної точки зору? 7. В якому технічному стані знаходиться підвал домоволодіння [ADDRESS] (літ. Г на схемі (генеральному плані) домоволодіння в технічному паспорті), що розташоване біля межі з домоволодінням [ADDRESS] ? Якщо маються якісь дефекти (зволоження, пошкодження, випирання стін), то чим це може бути обумовлено з технічної точки зору? Питання ініційовані представником відповідача [PERSON] - адвокатом Рязанцевої Олени Валеріївни, а саме: 1. Чи перебувають в причинному зв`язку технічний стан підвалу квартири [ADDRESS] з вигрібною ямою? 2.Чи залежить наявний стан підвалу від стану вигрібної ями? 3.Яка причина підтоплення та руйнування фундаменту будинку (приміщення А1), про які зазначає позивач в позовній заяві? На дату складання клопотання документи, що були запрошені с боку відповідача в листі від 01.07.2020 за № 19/121/14-12260 не надійшли, що унеможливлює відповідь на запитання зі сторони відповідача [PERSON] . Для вирішення поставлених запитань відповідно до ст. 72 ЦПК України, було забезпечено експерту належні умови праці, безперешкодний доступ та обстеження об`єктів дослідження. Обстеження проведено 29.10.2020 з 15:00 до 15:50 в присутності [PERSON] , [PERSON] . За результатами обстеження був складений акт (Додаток 1) Під час проведення експертизи використовувалися такі інформаційні джерела: 1. Наказ № 145 від 17.03.2011 «Про затвердження Державних санітарних норм та правил утримання територій населених місць», зареєстровано в Міністерстві юстиції України 05.04.2011 за № 457/19195; 2. Закон України «Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення» (Відомості Верховної Ради України (ВВР), 1994; 3. ДБН В.2.5-75:2013 « Каналізація. Зовнішні мережі та споруди. Основні положення проектування». Затверджено наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 08.04.2013 p. № 134; 4. ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», затверджено наказом Держкоммістобудування від 17.04.1992 № 44; 5. ДБН Б.2.2.-12:2019 «Планування та забудова територій», затверджено наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 26.04.2019 р. № 104; 6. Правила визначення фізичного зносу житлових будинків СОУ ЖКГ 75.11-35077234.0015:2009 Прийнято та надано чинності: наказ Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 03. 02. 2009 р. № 21. \~ \~ \~ \~Дослідження з першого запитання. Згідно ДБН В.2.5-75:2013[4] «3.10 вигріб. Інженерна споруда у вигляді поглиблення в землі, виконана з водотривкого матеріалу, призначена для збирання та зберігання рідких відходів» Згідно Наказу №145 [1] «- вигрібна яма (вигріб) - інженерна споруда у вигляді поглиблення в землі, виконана з водотривкого матеріалу, призначена для збирання та зберігання рідких відходів, наземна частина якої обладнана цільно прилягаючою кришкою та решіткою для відокремлення твердих відходів». Згідно Наказу N?145 [1] 2.21. Рідкі відходи (фекалії, сеча, помиї), що утворюються у житлових та громадських будівлях i спорудах за відсутності централізованого водопостачання та водовідведення, допускається зберігати у вигрібних ямах (вигребах). У разі наявності дворових вбиралень вигрібна яма може бути спільною. Вигріб повинен бути водонепроникним та мати щільно прилягаючу кришку. Об`єм вигребу розраховується виходячи з чисельності населення, що ним користується. Вигреби необхідно очищати у міру їх заповнення. Перевезення рідких відходів з вигребів та розміщення їх на території приватних володінь, а також використання їх як добрива в сільському господарстві забороняється. 2.22. Вигреби повинні бути віддалені від меж земельних ділянок навчальних та лікувально-профілактичних закладів, стін житлових та громадських будівель і споруд, майданчиків для ігор дітей та відпочинку населення на відстань не менше 20 м. Місце розміщення вигребу на присадибній ділянці та відстань від нього до власного житлового будинку визначає власник цього будинку з додержанням правил добросусідства. Спірні питання щодо місць розміщення вигребів на території присадибної ділянки розглядаються у порядку вирішення земельних спорів згідно з законодавством. За актами обстеження, які складені представниками РЕД Київського району Комплексу «Харківводовідведення» КП «Харківводоканал». Згідно Акту від 04.09.2019: «… При обстеженні приватного домоволодіння, встановлено, що дане домоволодіння облаштоване на два виходи і має двох власників та спільний двір. Квартира [ADDRESS] (власник [PERSON] ) підключена до централізованої мережи водовідведення, кв. [ADDRESS] (власник [PERSON] ) каналізована на вигріб. На момент обстеження вигрібної ями (квартири [ADDRESS] ), яка виконана з цегли та заповнена, течі каналізаційних стоків не виявлено». Згідно Акту від 11:09.2019: «...При обстеженні приватного домоволодіння, встановлено, що дане домоволодіння облаштоване на два виходи і має двох власників та спільний двір № [NUMBER] (власник [PERSON] ) підключена до централізованої мережи водовідведення, кв. [ADDRESS] (власник [PERSON] ) каналізована на вигріб. Вигрібна яма (квартири [ADDRESS] ) (розміром 200х160х130, 4,16 м3) побудована з цегли, знаходиться на відстані від будинку 6 м п. На момент обстеження заповнена до половини муловим осадом, між цеглинами видніються отвори, яма не має бетонної основи та накрита залізобетонною плитою». При візуальному обстеженні експертом визначено, що відстань від отвору вигрібної ями до зовнішньої стіни та вікон квартири [ADDRESS] (власник [PERSON] ) за адресою: [ADDRESS] складає 6,85 м. Отвір вигрібної ями має розміри 0,6 м х 0,6 м. Кришка вигрібної ями - залізобетонна плита, яка знаходиться на одному рівні з поверхнею землі. Клопотання експерта за № 19/121/14-18566-2020 від 22.09.2020 про забезпечення повної викачки вигрібної ями, що розташована за адресою: [ADDRESS] на спільній земельній ділянці для можливості обстеження її конструкцій незадоволене. На дату обстеження (29.10.2020) вигрібна яма, яка заглиблена нижче рівня землі, була повністю заповнена каналізаційними стоками, тому визначити її габаритні розміри, об`єм вигребу, конструктивні елементи та їх характеристики не надається за можливе. Отже споруда, яка розташована за адресою: [ADDRESS] , на спільній земельній ділянці заглиблена в землі, призначена для збирання та зберігання рідких відходів та уявляє собою вигрібну яму відповідно до вказаних вище визначень нормативних документів. Дослідження з другого запитання. Оскільки на дату обстеження (29.10.2020) незадоволене клопотання експерта за № 19/121/14-18566-2020 від 22.09.2020 про забезпечення повної викачки вигрібної ями, яка розташована за адресою: [ADDRESS] на спільній земельній ділянці, та у зв`язку з тим що вигрібна яма була повністю заповнена каналізаційними стоками, а її конструктивні елементи заглиблені нижче рівня землі, визначити її технічний стан не надається за можливе. Дослідження з третього запитання. За технічним паспортом, станом на 20.03.2015, складеним КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації», інвентаризаційна справа № 18213, реєстровий № 1013 на садибний (індивідуальний) житловий будинок [ADDRESS] , на схематичному плані земельної ділянки зазначені зливні ями літ. № 7, 8. Данні про рік побудови зливних ям в технічному паспорті відсутні. Відповідно до довідки № 894-03 від 29.05.1998 року, виданої Київською районною санітарно-епідеміологічною станцією [PERSON] , Київська райсанепідстанція не заперечує прои облаштування зливної ями на території домоволодіння по [ADDRESS] на відстані не менш 15 метрів від вікон сусіднього домоволодіння. За даними, зазначеними у Паспорті місця тимчасового зберігання рідких відходів, якій погоджено КП «Харківводоканал» 04.10.2019, рік побудови споруди визначено - 1999. За об`єктивність даних, зазначених у Паспорті, відповідальність несе Споживач. Відповідність споруди (вигрібної ями) будівельним нормам та правилам досліджувалась при співставленні результатів дослідження з відповідними будівельними нормами, які поширюються на розроблення проектів на рік побудови, тобто на 1999 рік, та на теперішній час, а саме: Згідно ДБН 360-92**[4] 3.256* За відсутності інженерних мереж міської (селищної) каналізації слід передбачати каналізування садиб з використанням місцевих очисних споруд, проект яких погоджений з органами санепідслужби. Обладнання внутрішньодомової каналізації з відведенням побутових стоків у вигріб забороняється. 3.26 Відповідно до санітарних вимог майданчики для компосту, дворові вбиральні та очисні споруди каналізації повинні знаходитись у глибині двору не ближче 15 м від вікон житлових будинків, в тому числі і сусідніх садиб, сараї для утримання худоби і птиці - не ближче 12 м. Господарські будівлі й гаражі допускається об`єднувати на суміжних ділянках. При візуальному обстеженні експертом встановлено, що відстань від отвору вигрібної ями до зовнішньої стіни та вікон квартири [ADDRESS] (власник [PERSON] ) за адресою: [ADDRESS] складає 6,85 м. Отже не дотримано вимог ДБН 360-92**[4], згідно якого: - дворові вбиральні та очисні споруди каналізації повинні знаходитись у глибині двору не ближче 15 м від вікон житлових будинків; - обладнання внутрішньодомової каналізації з відведенням побутових стоків у вигріб забороняється. Також при будівельних роботах по влаштуванню вигрібної ями недотримані вимоги згідно довідки № 894-03 від 29.05.1998, виданої Київською районною санітарно-епідеміологічною станцією щодо розташування споруди на відстані не ближче 15 м від вікон сусіднього домоволодіння. Згідно ДБН В.2.5-75:2013[3], які діють на теперішній час: «10.8.4 У районах населених пунктів, в яких відсутні мережі централізованої або децентралізованої господарсько-побутової каналізації, не можна проектувати введення водопроводу у будинок, внутрішньобудинкову та зовнішню каналізацію з подальшим відведенням стічних вод у вигрібні ями. Для окремих одноповерхових і двоповерхових будинків, у яких немає введення водопроводу у будинок, допускається проектувати згідно з ДБН В.2.5-64 люфт-клозети, біотуалети та дворові вбиральні з водонепроникними вигребами. Очищення вигребів із використанням асенізаційних машин допускається здійснювати за схемами очищення цього населеного пункту на зливальні станції або на сміттезвалища. Перевозити рідкі відходи з вигребів на території приватних володінь і використовувати їх як добрива у сільському господарстві не можна». Згідно Наказу №145 [1], який діє на теперішній час: В умовах нецентралізованого водопостачання вигреби на території присадибної ділянки повинні бути віддалені від індивідуальних колодязів і каптажів джерел на відстань не менше 20 м, при цьому відстань від вигребів до громадських колодязів і каптажів джерел повинна бути не менше 50 м. При цьому слід враховувати напрямок схилу ділянки. Згідно ДБН Б.2.2.-12:2019[4], які діють на теперішній час: 6.1.42 При відсутності мереж міської (селищної) каналізації, необхідно передбачити каналізування садиб з використанням локальних очисних споруд згідно з вимогами ДБН В.2.5-64, ДБН В.2.5-75. При введені водопроводу будинок обладнання внутрішньобудинкової каналізації з відведенням побутових стоків у вигріб не допускається. На підставі наданої на дослідження технічної документації на земельну 2 ділянку (План зон обмежень) за адресою: [ADDRESS] встановлено, що існуючі мережи водопостачання прокладено по вул. Шевченка на відстані приблизно 5,0 м, мережі централізованої каналізації розташовані по провулку Шишкінському на відстані приблизно 27,0 м від житлового будинку за вказаною вище адресою. Отже, в районе розташування житлового будинку [ADDRESS] існують мережі централізованої каналізації та водопостачання, що надає можливість приєднання даного будинку, а саме квартири [ADDRESS] (власник [PERSON] ), квартири [ADDRESS] (власник [PERSON] ) до зовнішніх мереж водопостачання та каналізації. Відповідно до інформації наданої Головним управлінням Держпродспоживслужби в Харківської області: «...Домоволодіння по [ADDRESS] облаштована на два виходи і має двох власників та спільний двір. Для обліку нарахувань та оплат послуг, які надаються КП «Харківводоканал», м. Харків, вул. Шевченка, буд. 171 відкрито два особистих рахунка. Особистий рахунок № [NUMBER] відкрито на гр. [PERSON] , зареєстровано три особи. Нарахування за послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення проводяться відповідно до фактичного водоспоживання, за показаннями засобу обліку холодної води. Згідно з базою даних з 01.01.2001 особистий рахунок № 2503236 відкрито на гр. [PERSON] \~ \~ \~ \~3 01.01.2018 особистий рахунок № [NUMBER] відкрито на гр. [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу від 17.06.2002, зареєстровано дві особи. 3 10.09.2018 за особовим рахунком гр. [PERSON] нарахування за послуги з централізованого водопостачання проводяться відповідно до фактичного водоспоживання, за показаннями засобу обліку холодної води. Квартира [ADDRESS] (власник [PERSON] ) в будинку [ADDRESS] каналізована на вигріб». Висновок експерта від 01.09.2021 № 14/175 СЕ-20 Оскільки домоволодіння по [ADDRESS] фактично приєднано до існуючих мереж водопостачання, а саме квартира [ADDRESS] (власник [PERSON] ), та квартира [ADDRESS] (власник [PERSON] ), з введенням водопроводу у будинок, відведення побутових стоків у вигріб відповідно до ДБН Б.2.2.- 12:2019[4] та ДБН В.2.5-75:2013[3] не допускається. Отже, на підставі викладеного, проектування, будівництво та приймання в експлуатацію споруди (вигрібної ями) для відведення побутових стоків по [ADDRESS] не відповідає вимогам держаних нормативних документів. Дослідження з четвертого, та п`ятого запитання. Згідно ДБН В.2.5-75:2013[3] «3.10 вигріб. Інженерна споруда у вигляді поглиблення в землі, виконана з водотривкого матеріалу, призначена для збирання та зберігання рідких відходів» Згідно Наказу №145 [1] «- вигрібна яма (вигріб) - інженерна споруда у вигляді поглиблення в землі, виконана з водотривкого матеріалу, призначена для збирання та зберігання рідких відходів, наземна частина якої обладнана щільно прилягаючою кришкою та решіткою для відокремлення твердих відходів». Згідно Наказу №145 [1] Оскільки на дату обстеження (29.10.2020) незадоволене клопотання експерта за № 19/121/14-18566-2020 від 22.09.2020 про забезпечення повної викачки вигрібної ями, яка розташована за адресою: [ADDRESS] на спільній земельній ділянці, та у зв`язку з тим що вигрібна яма була повністю заповнена каналізаційними стоками, визначити, чи є споруда (вигрібна яма) водонепроникною та чи відповідають її конструктивні елементи, які заглиблені нижче рівня землі, інформації яка вказана у «Паспорті місця тимчасового зберігання рідких відходів» не надається за можливе. Окремий елемент вигрібної ями, а саме її кришка, яка розташована на поверхні землі та за фактом уявляє собою залізобетонну плиту, відрізняється від рішення прийнятого у «Паспорті місця тимчасового зберігання рідких відходів» де передбачено люк каналізаційний згідно ДСТУ Б В 2.5-26. Отже, встановити відповідність вигрібної ями, яка розташована за адресою: [ADDRESS] на спільній земельній ділянці в цілому до інформації, яка вказана у «Паспорті місця тимчасового зберігання рідких відходів», не надається за можливе. Дослідження з шостого запитання. За технічним паспортом, станом на 20.03.2015, складеним КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації», інвентаризаційна справа № 18213, реєстровий № 1013 на садибний (індивідуальний) житловий будинок [ADDRESS] , підвал квартири [ADDRESS] (льох, літ. Ап) розташовано в прибудові (літ. а, а1) За даними технічного паспорту, рік побудови підвалу (льох, літ. Ап) визначено як 1920р. У зв`язку з відсутністю в матеріалах справи проектної документації на житловий будинок [ADDRESS] , та даних про технічний стан підвалу квартири [ADDRESS] ), дослідження проведено за даними обмірів виконаних за фактом, встановлено: - існуючій підвал квартири [ADDRESS] (льох, літ. Ап) прямокутної конфігурації, з габаритними розмірами в плані 3,1 м. х 2,2 м. Висота підвалу від рівня підлог до перекриття складає 1,75 м - конструктивна схема підвалу квартири [ADDRESS] ) виконана з поздовжніми несучими стінами, просторова жорсткість і стійкість забезпечена спільною роботою стін та перекриття - до складу приміщень підвалу квартири [ADDRESS] ) входить одне приміщення площею - 6,8 м2 . Функціональний зв`язок між підвалом та приміщеннями першого поверху забезпечується по дробині через отвір перекриття. Конструктивні рішення підвалу квартири [ADDRESS] ) і характеристики будівельних конструкцій та матеріалів наведені в таблиці 1. Конструктивні рішення підвалу квартири [ADDRESS] Найменування конструктивного елементу Фундаменти; Характеристики будівельних конструкцій та матеріалів - не досліджувалися Стіни зовнішні та внутрішні - керамічна цегла на цементно-піщаному розчині, товщину стін встановити не надається за можливе Перекриття підвалу - залізобетонна плита Сходи - Металева дробина Підлоги підвалу - ущільнений грунт Вікна - відсутні Люк - металевий Внутрішнє оздоблення стін опорядження штукатуркою окремими місцями Внутрішнє оздоблення стель відсутнє Висота приміщення - 1,75 м Інженерні системи - трубопровід водовідведення, якій прокладено під стелею транзитом, наявність вентиляції Рік побудови - 1920 На дату візуального обстеження підвалу квартири [ADDRESS] , встановлені дефекти і пошкодження несучих та огороджувальних конструкцій, а саме зовнішньої стени підвалу, яка розташована на відстані приблизно 6,0 м від вигрібної ями. За результатами обстеження визначено наступний обсяг пошкоджень підвалу квартири [ADDRESS] - зовнішня стіна підвалу: - тріщини в окремих цеглинах кладки з розкриттям від 1,0мм до 2,0 мм; - випирання кладки; - механічне руйнування кладки на окремій ділянці стіни; - розшарування рядів кладки на окремій ділянці стіни; - порушення монолітності кладки, в результаті механічного руйнування; - відсутність розчину в швах між окремими цеглинами кладки; - значні відшарування штукатурки. Імовірні причини виникнення дефектів і пошкоджень підвалу квартири [ADDRESS] : - неякісне виконання цегляної кладки, не дотримання перев`язки; - механічне руйнування кладки на окремій ділянці, при виконанні отвору для встановлення трубопроводу водовідведення; - втрата міцності розчину цегляної кладки; - волого-температурні впливи; - відсутність, або пошкодження гідроізоляції стін з зовні; - фізичний знос елементів цегляної кладки. Згідно з Правилами СОУ ЖКГ 75.11-35077234.0015:2009 [6]: 4.5 Під фізичним зносом конструкцій, технічних пристроїв і будинків у цілому мається на увазі втрата ними первісних техніко-експлуатаційних показників (міцності, стійкості, надійності і т. ін.) внаслідок дії природно - кліматичних, технічних факторів та життєдіяльності людини. 4.6 Величина фізичного зносу на момент його визначення характеризує ступінь погіршення технічних і пов`язаних з ними експлуатаційних показників будинків (конструкцій, технічних пристроїв) порівняно з первісними і виражається співвідношенням вартості об`єктивно необхідних робіт для усунення ознак фізичного зносу до їх вартості відтворення. 5.1 Величина фізичного зносу елементів будинку визначається візуальним обстеженням з використанням необхідних приладів. У виняткових випадках допускається можливість розкриття окремо конструктивних елементів силами організації, що експлуатує будинок, або власника. 5.2 Величина фізичного зносу окремих конструкцій, технічного обладнання або їх ділянок визначається за таблицями розділу 6 шляхом порівняння наведених в них ознак фізичного зносу, з виявленими під час обстеження. 5.3 Конкретний відсоток величини фізичного зносу в межах наведеного в таблиці інтервалу визначається, виходячи із таких міркувань: - якщо елемент має всі ознаки фізичного зносу, що відповідають даному інтервалові, то величина зносу приймається рівною верхній межі інтервалу; - якщо в елементі виявлена тільки одна з кількох ознак зносу, його величина приймається рівною нижній межі інтервалу; - якщо оцінку величини фізичного зносу треба визначити тільки за однією ознакою (або за неповним набором ознак, наведених в таблиці даного інтервалу), то її обчисляють шляхом інтерполяції в залежності від розміру або характеру існуючих несправностей. 5.4 Якщо у наведених таблицях відсутні якісь елементи, слід користуватися таблицями аналогічних конструкцій, технічного обладнання або приблизною шкалою фізичного зносу. Таблиця 5.1 - Приблизна шкала оцінки зносу елементів будинку По результатах дослідження встановлено, що фізичне зношення приміщення підвалу квартири [ADDRESS] відповідає незадовільному технічному стану, якій відповідає наступній загальній характеристиці технічного стану: Фізичний знос, % 0-20. Оцінка технічного стану Добрий. Загальна характеристика технічного стану - Пошкоджень і деформацій немає. Є окремі несправності, що не впливають на експлуатацію елемента і усуваються під час ремонту. Фізичний знос, % 21-40. Оцінка технічного стану Задовільний. Загальна характеристика технічного стану - Елементи будівлі в цілому придатні для експлуатації, але потребують ремонту, який найдоцільніший на цій стадії. Фізичний знос, % 41-60. Оцінка технічного стану Незадовільний. Загальна характеристика технічного стану - Експлуатація елементів будинку можлива лише при умові проведення їх ремонту. Фізичний знос, % 61-80. Оцінка технічного стану Ветхий. Загальна характеристика технічного стану - Стан несучих конструктивних елементів аварійний, а не несучих - дуже ветхий. Обмежене виконання елементами будинку своїх функцій. Фізичний знос, % 81-100. Оцінка технічного стану Непридатний. Загальна характеристика технічного стану - Елементи будинку знаходяться у зруйнованому стані. При зносі 100% залишки елемента повністю ліквідовані. \~ \~ \~ \~По результатах дослідження встановлено, що фізичне зношення приміщення підвалу квартири [ADDRESS] відповідає незадовільному технічному стану, який відповідає наступній загальній характеристиці технічного стану: Оцінка технічного стану підвалу квартири [ADDRESS] . Оцінка технічного стану Незадовільний. Загальна характеристика технічного стану - Експлуатація елементів підвалу можлива лише при умові проведення їх ремонту. Дослідження з сьомого запитання. У зв`язку з відсутністю в матеріалах справи проектної документації на підвал домоволодіння [ADDRESS] , що розташоване біля межі з домоволодінням [ADDRESS] та даних про його технічний стан, дослідження проведено за даними які встановлені при візуальному обстеженні: Конструктивні рішення підвалу домоволодіння [ADDRESS] і характеристики будівельних конструкцій та матеріалів наведені в таблиці 4. Конструктивні рішення підвалу домоволодіння № 169 Таблиця 4 Найменування конструктивного елементу - Фундаменти. Характеристики будівельних конструкцій та матеріалів - Не досліджувалися. Найменування конструктивного елементу - Стіни зовнішні. Характеристики будівельних конструкцій та матеріалів залізобетон, цегла на цементно-піщаному розчині, товщину стін встановити не надається за можливе. Найменування конструктивного елементу - Перекриття підвалу. Характеристики будівельних конструкцій та матеріалів залізобетонна плита по металевим балкам. Найменування конструктивного елементу Сходи. Характеристики будівельних конструкцій та матеріалів Залізобетонні. Найменування конструктивного елементу - Підлоги підвалу. Характеристики будівельних конструкцій та матеріалів бетонні. Найменування конструктивного елементу Вікна. Характеристики будівельних конструкцій та матеріалів відсутні. Найменування конструктивного елементу Двері. Характеристики будівельних конструкцій та матеріалів Дерев`яні. Найменування конструктивного елементу - Внутрішнє оздоблення стін. Характеристики будівельних конструкцій та матеріалів Фарбування водяними сумішами. Найменування конструктивного елементу - Внутрішнє оздоблення стель. Характеристики будівельних конструкцій та матеріалів Фарбування водяними сумішами. Найменування конструктивного елементу - Інженерні системи. Характеристики будівельних конструкцій та матеріалів Відсутні. На дату візуального обстеження підвалу домоволодіння [ADDRESS] , який розташовано на відстані приблизно 10,0 м. від вигрібної ями житлового будинку [ADDRESS] , встановлені дефекти та пошкодження несучих та огороджувальних конструкцій, дефекти внутрішнього оздоблення стін та стелі підвалу, які мають потемніння та плями чорного та бурого кольору по усій поверхні, які характерні для грибка, та плісняви. За результатами обстеження визначено наступні дефекти підвалу домоволодіння [ADDRESS] Найменування приміщення підвал домоволодіння № 169, Опис пошкоджень - Перекриття: Коррозія та іржа металевих балок, відсутність фарбування. Внутрішнє опорядження стель: шар фарби потемнів та має плями по всій поверхні. Внутрішнє опорядження стін: шар фарби потемнів та має плями по всій поверхні. По результатах дослідження встановлено, що фізичне зношення приміщення підвалу домоволодіння [ADDRESS] , що розташоване біля межі з домоволодінням [ADDRESS] відповідає задовільному технічному стану, якій відповідає наступній загальній характеристиці технічного стану: Оцінка технічного стану підвалу домоволодіння [ADDRESS] Фізичний знос, % - 21-40, оцінка технічного стану - Задовільний, Загальна характеристика технічного стану - Елементи споруди в цілому придатні для експлуатації, але потребують ремонту, який найдоцільніший на цій стадії. \~ \~ \~ \~Імовірні причини виникнення дефектів і пошкоджень підвалу домоволодіння [ADDRESS] , що розташоване біля межі з домоволодінням [ADDRESS] , на відстані приблизно 10,0 м. від вигрібної ями житлового будинку №171: - волого-температурні впливи; - відсутність, або пошкодження гідроізоляції стін та перекриття з зовні; - відсутність, або пошкодження утеплення стін та перекриття з зовні; - неякісна вентиляція приміщення підвалу. Матеріали справи № 953/19474/19 (н/п 2/953/665/20) в двох томах, повернуті ініціатору проведення судової експертизи разом з висновком експерта. До висновку експерта додається додаток 1 - АКТ за результатами огляду об`єкту дослідження на 1 аркуші, додаток 2 - ілюстративна таблиця на 3 аркушах. Висновки: Відповіді на питання ініційовані позивачем [PERSON] : 1. Споруда, що розташована за адресою: [ADDRESS] , на спільній земельній ділянці, яка призначена для збирання та зберігання рідких відходів уявляє собою вигрібну яму відповідно до визначень нормативних документів. Докладніше дивись дослідницьку частину даного висновку. 2. Визначити технічний стан споруди (вигрібної ями), що розташована за адресою: [ADDRESS] , на спільній земельній ділянці не надається за можливе. 3. Споруда для тимчасового зберігання рідких відходів (вигрібна яма), що розташована за адресою: [ADDRESS] не відповідає державним будівельним нормам. Докладніше дивись дослідницьку частину даного висновку. 4. Встановити відповідність інформації вказаної у «Паспорті місця тимчасового зберігання рідких відходів», реальному стану та вигляду споруди (вигрібної ями), яка розташована за адресою: [ADDRESS] на спільній земельній ділянці не надається за можливе. 5. Встановити чи є водонепроникною споруда (вигрібна яма) що розташована за адресою: [ADDRESS] на спільній земельній ділянці не надається за можливе. 6. Підвал квартири [ADDRESS] знаходиться у незадовільному технічному стані. Докладніше дивись дослідницьку частину даного висновку. 7. Підвал домоволодіння [ADDRESS] (літ. Г на схемі (генеральному плані) домоволодіння в технічному паспорті), що розташоване біля межі з домоволодінням [ADDRESS] знаходиться у задовільному технічному стані. Докладніше дивись дослідницьку частину даного висновку. Відповіді на питання ініційовані представником відповідача [PERSON] - адвокатом Рязанцевої Олени Валеріївни: 1. Відповісти чи перебувають в причинному зв`язку технічний стан підвалу квартири [ADDRESS] з вигрібною ямою не надається за можливим з причин вказаних в дослідженні. 2. Відповісти чи залежить наявний стан підвалу від стану вигрібної ями не надається за можливим з причин вказаних в дослідженні. 3. Яка причина підтоплення та руйнування фундаменту будинку (приміщення А1), про які зазначає позивач в позовній заяві не надається за можливим з причин вказаних в дослідженні (т.2 а.с. 57-76). Таким чином, враховуючи викладене, суд приходить до висновку про наявність правових підстав до задоволення позовних вимог [PERSON] повністю та зобов`язання [PERSON] ліквідувати шляхом заповнення ґрунтом пошарово з його утрамбуванням самовільно збудовану вигрібну яму та мережу водовідведення до неї, розташовану на території домоволодіння за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. 26.01.2023 позивачем подано заяву про компенсацію судових витрат, а саме: \~ \~ \~ \~768,40 гр. судовий збір, 3516,00 гр. витрати на проведення судової експертизи. (т.2 а.с.87-90, т.2 а.с.116). Враховуючи, що позовну заяву задоволено в повному обсязі, судові витрати підлягають стягненню з відповідача у користь позивача у загальному розмірі у сумі 4284,40 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved