Jurisdiction: civil
Date: 2024-08-01 00:00:00

Рух справи 08.07.2021 до Шевченківського районного суду міста Києва надійшла вказана позовна заява, датована 08.07.2021, за підписом представника позивача - адвоката Решнюк А.В. (діє на підставі ордеру), в якій позивач просить визнати недійсними результати електронних торгів з реалізації майна, а саме продажу нежитлового приміщення за адресою: [ADDRESS] , загальною площею 79,1 кв.м., організованих ДП «Сетам» по лоту № 475309, проведених 13.05.2021 та оформлені протоколом № 538447. Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 12.07.2021 справу передано за підсудністю до Солом`янського районного суду міста Києва. 31.08.2024 справа надійшла до Солом`янського районного суду міста Києва супровідним листом Святошинського районного суду міста Києва від 28.08.2021. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01.09.2021 для розгляду зазначеної позовної заяви визначено суддю Зуєвич Л.Л. Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 10.09.2021 вказану позовну заяву прийнято до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін (письмового провадження). Оскільки розгляд справи відбувався в порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи, судове засідання в справі не проводилось та особи, які беруть участь у справі не викликались. На підставі викладеного, судовий розгляд справи здійснювався за правилами спрощеного позовного провадження на підставі наявних у суду матеріалів, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу (ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України /далі - ЦПК України/). Обґрунтування позову Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, вона на підставі договору № 607 про передачу майна територіальної громади міста Києва в оренду від 07.11.2016, укладеного між нею та Солом`янською районною в місті Києві державною адміністрацією, позивач є орендарем об`єкту нерухомості, загальною площею 11,3 кв.м., що розташований за адресою: [ADDRESS] . Зі слів позивача, як вбачається з витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іншого речового права, приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Розсохою С.С., було прийнято рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 51859210 від 02.04.2020 з якого вбачається, що за позивачем, [PERSON] рахується в оренді вищевказане нежитлове приміщення строком до 06.11.2029. Позивач вказує, що за відсутності правових підстав, на підставі рішення приватного нотаріуса Чорнєй В.В. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер: 5186910 від 30.03.2020, право власності на орендоване позивачем приміщення було зареєстровано за [PERSON] . Під час проведення реєстраційної дії було протиправно змінено адресу орендованого позивачем приміщення з [ADDRESS] на [ADDRESS] . Позивач зазначає, що адреси [ADDRESS] не існує, оскільки зазначене приміщення не вводилося в експлуатацію, відносно нього не виготовлявся технічний паспорт, між Солом`янською районною в м. Києві державною адміністрацією та [PERSON] не укладалися ані договір оренди землі, ані договір оренди нежитлового приміщення. У зв`язку з викладеним, позивач вважає, що приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Чорнєй В.В. незаконно винесла рішення та зареєструвала за [PERSON] право власності на нежитлове приміщення, загальною площею 79.1 кв.м., що розташоване за адресою: [ADDRESS] . При цьому зазначає, що незважаючи на всі викладені обставини, 13.05.2021 відбувся аукціон з продажу вказаного приміщення, у зв`язку з чим, позивач просить визнати недійсними результати електронних торгів з реалізації майна, а саме продажу нежитлового приміщення за адресою: [ADDRESS] , загальною площею 79,1 кв.м., організованих ДП «Сетам» по лоту № 475309, проведених 13.05.2021 та оформлені протоколом № 538447. Щодо правової позиції відповідача 29.05.2023 до суду надійшов відзив Шевченківського РВ ДВС в якому відповідач просить суд (а.с. 106-112) відмовити у задоволенні позов у повному обсязі. При цьому, у відзиві, зокрема, вказується, що на виконанні у Відділі перебуває зведене виконавче провадження № [NUMBER] до складу якого входить 2 виконавчих провадження, а саме: виконавче провадження № [NUMBER] з виконання виконавчого листа № 752/16889/20 від 23.11.2020 року виданого Голосіївським районним судом м. Києва про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] боргу у розмірі 3237042 грн.; ВП № [NUMBER] з виконання виконавчого напису № 371 від 28.08.2020, виданого приватним нотаріусом КМНО Шугіеня О.М. про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] боргу у розмірі 1 291 190,50 грн; Зазначається, що державним виконавцем: - 15.03.2021 на підставі ст.ст. 17, 19, 20, 25 Закону України «Про виконавче провадження» винесено постанову про відкриття виконавчого провадження № [NUMBER], копію якої направлено боржнику для виконання та стягувачу до відома, та направлено запити до відповідних органів, з метою встановлення майнового стану боржника. - 15.03.2021 державним виконавцем винесено постанову про арешт коштів боржника [PERSON] . Зауважується, що згідно з інформаційною довідкою № 248201119 від 15.03.2021 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна за боржником на праві власності нежитлова будівля за адресою: [ADDRESS] . Основне приміщення № - 79,1 кв.м., належить боржнику на підставі: довідки, серія та номер: 828, видана 19.03.2020, видавник: ТОВ "БЮРО ТЕХНІЧНОЇ ІНВЕНТАРИЗАЦІЇ, ОФОРМЛЕННЯ ЗЕМЛІ ТА НЕРУХОМОСТІ"; технічного паспорт, серія та номер: 827, виданий 19.03.2020, видавник: ТОВ "БЮРО ТЕХНІЧНОЇ ІНВЕНТАРИЗАЦІЇ, ОФОРМЛЕННЯ ЗЕМЛІ ТА НЕРУХОМОСТІ" зареєстрований за боржником [PERSON] , а не за [PERSON] . Як вказується у відзиві: - відповідно протоколу проведення електронних торгів № 538447 від 13.05.2021 переможець торгів ТОВ «Вандерлі» по об`єкту за адресою: м. Київ, пр. Повітрофлотський, буд 36-Ж. - 11.05.20211 на депозитний рахунок відділу надійшли кошти у розмірі 113 950 грн, сплата за лот № 475309 за адресою: [ADDRESS] ; - відповідно розрахунку розподілу стягнутих з боржника сум для задоволення вимог стягувачів за зведеним виконавчим провадженням від 19.05.2021 кошти розподілені по зведеному виконавчому провадженню [NUMBER]; - 18.05.2021 складено акт реалізації майна на електронних торгах; - 19.05.2021 винесено постову про виправлення помилки, а саме в акті реалізації майна на електронних торгах в якому помилково зазначено реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 20631909980000., замість правильного 2063190980000; зазначено акт реалізації майна на електронних торгах замість правильного акт про проведення електронних торгів; - 20.05.2021 державним виконавцем винесено про зняття арешту з майна, а саме: [ADDRESS] . Разом з цим відповідач акцентує, що [PERSON] не є стороною виконавчого провадження, в матеріалах виконавчого провадження відсутня довіреність представляти будь-яку сторону виконавчого провадження. На думку Шевченківського РВ ДВС електронні торги, за результатами яких реалізовано спірне майно, відбулися з дотриманням норм чинного законодавства, що підтверджується, зокрема, тим, що позивачем не наведено жодних доводів, обставин та підстав, котрі б свідчили про протиправність дій під час проведення електронних торгів. Щодо правової позиції третьої особи 19.10.2021 до суду надійшли пояснення щодо позову ТОВ «Вандерлі» за підписом представника - адвоката Якімлюка Н.О. (діє на підставі ордеру), в яких ТОВ «Вандерлі» просить у задоволенні позовних вимог відмовити у повному обсязі (а.с. 50-56). В обґрунтування таких пояснень, представник ТОВ «Вандерлі», зокрема, зазначає, що 13.05.2021 відбувся аукціон з проведення електронних торгів Сетам, на якому ТОВ «Вандерлі» придбало нерухоме майно - нежитлову будівлю, літ «А», загальною площею 79.1 кв.м., розташовану за адресою: [ADDRESS]. ТОВ «Вандерлі» вважає, що на сьогоднішній день є законним власником вказаного нежитлового приміщення, що підтверджується: -свідоцтвом № 907 від 19.05.2021, виданим приватним нотаріусом КМНО Федоровою К.І., на підставі ст. 61 ЗУ "Про виконавче провадження" та на підставі акту ВП № [NUMBER] про проведення електронних торгів; -витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 257278204. В поясненнях зазначається, що 25.05.2021 представником ТОВ «Вандерлі» було виявлено, що за адресою [ADDRESS] розташований магазин канцтоварів «Олівець молодець», працівники якого відмовилися вказати суб`єкта господарювання та підставу здійснення господарської діяльності у приміщенні, яке належить на праві власності ТОВ «Вандерлі». Вказується, що з метою з`ясування та встановлення осіб, що орендують приміщення за адресою: [ADDRESS] представником третьої особи було направлено адвокатський запит до Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації від 21.05.2021. 28.05.2021 надійшла відповідь на зазначений запит зі змісту якої вбачається, що ФОП [PERSON] передано в оренду нежитлову будівлю за адресою: [ADDRESS] (окремо розташована споруда (сміттєзбірник) літ. «Б», площею 11,30 кв.м. згідно Договору). Представник третьої особи зазначає, що ФОП [PERSON] , отримавши в оренду споруду (сміттєзбірник) площею 11,30 кв.м., зайняла інше приміщення - нежитлову будівлю літ «А», загальною площею 79,1 кв.м., місцезнаходження: [ADDRESS] та здає його в суборенду, чим порушує право власності ТОВ «Вандерлі». Товариство заперечує проти задоволення позовних вимог, звертає увагу, що права позивачки не є порушеними, а відтак не підлягають захисту, оскільки оскаржувані результати прилюдних торгів не породжують для позивача права на захист. Додатково звертає увагу, що до позову не долучено доказів на підтвердження доводів позовної заяви, що є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову. Фактичні обставини справи, встановлені судом Дослідивши матеріали справи, повно і всебічно з`ясувавши обставини справи, оцінивши докази на підтвердження таких обставин в їх сукупності, суд встановив наступне. До матеріалів позовної заяви долучено роздруківку протокол № 538447 від 13.05.2021, з відміткою "торги відбулися" реєстраційний номер лота № 475309, найменування майна: нежитлова будівля літ. А., загальною площею: 79,1 кв.м., місцезнаходження: [ADDRESS] , стартова ціна: 1 199 000,00 грн, ціна продажу: 1 199 000,00 грн, переможець торгів: ТОВ "Вандерлі" (а.с. 9-10). За змістом долученого свідоцтва від 19.05.2021, виданого приватним нотаріусом КМНО Федоровою К.І. посвідчено, що ТОВ "Вандерлі" належить на праві власності майно, що складається з: нежитлової будівлі, літ. А, загальною площею: 79,1 кв.м., місцезнаходження: [ADDRESS] , право власності зареєстроване в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 26.03.2020 державним реєстратором, приватним нотаріусом КМНО Чорней В.В., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 2063190980000, номер запису про право власності: 36118383, яка придбана ТОВ "Вандерлі" за 1 199 000,00 грн, що раніше належала [PERSON] , на підставі довідки № 828, виданої 19.03.2020 ТОВ "Бюро технічної інвентаризації, оформлення землі та нерухомості", технічного паспорту № 827, виданого 19.03.2020 (а.с. 11). Відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, індексний номер: 257278204 від 19.05.2021, сформованим приватним нотаріусом КМНО Федоровою К.І. на підставі заяви з реєстраційним номером: 45688151, дата і час реєстрації заяви: 19.05.2021 15:19:12, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 2063190980000, об`єкт нерухомого майна: нежитлова будівля літ. "А".,загальною площею 79,1 кв.м., адреса: [ADDRESS] , номер запису про право власності: 42023577, підстава для державної реєстрації: свідоцтво № [NUMBER] від 19.05.2021, власник: ТОВ "Вандерлі" (а.с. 12). Також до матеріалів позову долучено відповідь департаменту земельних ресурсів від 15.12.2020, витяг з ЄДР від 19.05.2021 (а.с. 14); копію договору про внесення змін до договору про передачу майна територіальної громади м. Києва в оренду № 607 від 27.08.2019 (а.с. 16-25); витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іншого речового права, індексний номер: 205917366 від 02.04.2020, сформованим приватним нотаріусом КМНО Розсоха С.С. на підставі заяви з реєстраційним номером: 39181712, дата і час реєстрації заяви: 02.04.2020 10:59:37, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 2063190980000, об`єкт нерухомого майна: нежитлова будівля літ. "Б".,загальною площею 11,3 кв.м., адреса: [ADDRESS] , номер запису інше речове право: 36155736, підстава для державної реєстрації: Договір про внесення змін до Договору про передачу майна територіальної громади м. Києва в оренду № 607 від 27.08.2019, орендар: [PERSON] (а.с. 26); копію вимоги про звільнення незаконно зайнятих приміщень, адресованого ТОВА «Вандерлі» ФОП [PERSON] (а.с.13). Мотиви, з яких виходить суд при розгляді цієї справи та застосовані ним норми права Відповідно до ст.ст. 15, 16 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу має право звернутися до суду, який може захистити цивільне право або інтерес у один із способів, визначених ч. 1 ст. 16 ЦК України, або іншим способом, що встановлений договором або законом. Частиною 1 статті 4 ЦПК України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У постанові Верховного Суду від 25.05.2020 у справі № 556/1321/16-ц викладений висновок про те, що за своїм змістом право на пред`явлення позову означає право на процес незалежно від його результату, право на діяльність суду щодо розгляду та вирішення вимоги про захист порушеного або оскаржуваного права або законного інтересу, тобто право на одержання рішення незалежно від його змісту і характеру. Таким чином, право на пред`явлення позову є процесуальною категорією, оскільки наявність цього права в зацікавленої особи зовсім не залежить від наявності в неї того суб`єктивного права або охоронюваного законом інтересу, які підлягають захисту. Наявність у особи права на пред`явлення позову не завжди означає наявність у неї права на задоволення позову, оскільки суд може встановити, що вимоги не засновані на законі, і відмовити у їх задоволенні. Як зазначено у постанова об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 12.04.2021 у справі № 564/2227/17 (провадження № 61-39960сво18), порушеннямвважається такий стан суб`єктивного права, за якого воно зазнало протиправного впливу з боку порушника, внаслідок чого суб`єктивне право особи зменшилося або зникло як таке; порушення права пов`язано з позбавленням можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково. При цьому позивач, тобто особа, яка подала позов, самостійно визначається з порушеним, невизнаним чи оспорюваним правом або охоронюваним законом інтересом, які потребують судового захисту. Обґрунтованість підстав звернення до суду оцінюється судом у кожній конкретній справі за результатами розгляду позову. Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала, що застосування конкретного способу захистуцивільного права залежить як від виду та змісту правовідносин, які виникли між сторонами, від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідками (відповідні висновки викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2018 у справі № 338/180/17, від 11.09.2018 у справі № 905/1926/16, від 30.01.2019 у справі № 569/17272/15-ц, від 11.09.2019 у справі № 487/10132/14-ц, від 16.06.2020 у справі № 145/2047/16-ц). Розглядаючи справу, суд має з`ясувати: 1) з яких саме правовідносин сторін виник спір; 2) чи передбачений обраний позивачем спосіб захисту законом або договором; 3) чи передбачений законом або договором ефективний спосіб захисту порушеного права позивача; 4) чи є спосіб захисту, обраний позивачем, ефективним для захисту його порушеного права у спірних правовідносинах. Якщо суд дійде висновку, що обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором та/або є неефективним для захисту порушеного права позивача, у цих правовідносинах позовні вимоги останнього не підлягають задоволенню (відповідний висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 19.01.2021 у справі № 916/1415/19). Приватно-правовими нормами визначене обмежене коло підстав відмови у судовому захисті цивільного права та інтересу особи, зокрема, до них належать: необґрунтованість позовних вимог(встановлена судом відсутність порушеного праваабо охоронюваного законом інтересу позивача); зловживання матеріальними правами; обрання позивачем неналежного способу захисту його порушеного права/інтересу; сплив позовної давності (див. постанову Верховного Суду від 23.11.2023 у справі № 685/547/23). Сторонами справи не завжди є сторони спору (наприклад, коли позивач або відповідач неналежний) (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 12.10.2021 у справі № 233/2021/19). Великою Палатою Верховного Суду у п. 138 постанови від 14.11.2018 у справі № 183/1617/16 (провадження № 14-208цс18), зокрема, вказано, що поняття «сторона у спорі» може не бути тотожним за змістом поняттю «сторона у цивільному процесі»: сторонами в цивільному процесі є такі її учасники, як позивач і відповідач, тоді як сторонами у спорі є належний позивачі той належний відповідач, до якого звернута відповідна матеріально-правова вимога позивача. Неналежними сторонами єособи, які не є суб`єктами права вимоги чи несення обов`язку (див. постанову об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 12.04.2021 у справі № 564/2227/17 (провадження № 61-39960сво18),) Відсутність матеріально-правової заінтересованості позивача є самостійною підставою для відмови у задоволенні позову (див. постанову Верховного Суду від 31.03.2021 у справі № 640/21611/19). Як вбачається з матеріалів справи, позивач є орендарем об`єкту нерухомості, загальною площею 11,3 кв. м., що розташований за адресою: [ADDRESS] . При цьому, фактично позивачем заявлені позовні вимоги, спрямовані на захист права власності іншої особи (а не свого). Суд звертає увагу на те, що саме власникові належать прававолодіння, користування та розпорядженнясвоїм майном (ч. 1 ст. 317 ЦК України), які він може реалізовувати на власний розсуд. Тобто лише власник має право на визначення юридичної долі свого майна, у тому числі й шляхом надання майна іншим особам, а також повернення (вилучення) цього майна від відповідних суб`єктів (див. постанову об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 06.09.2019 у справі № 910/7364/18, п. 64 постанови Великої Палати Верховного Суду від 22.01.2019 у справі № 910/12224/17). Отже, за допомогою обраного позивачем способу захисту, права та інтереси останнього не зможуть бути захищеними, що в свою чергу буде суперечити завданню цивільного судочинства, встановленого ч. 1 ст. 2 ЦПК України. Також, суд зауважує, що ст. 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд звертає увагу, що сам по собі витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань (а.с. 15), копію якої позивач долучив до матеріалів справи, не є доказом в розумінні ст. 76 ЦПК України, оскільки за його допомогою неможливо встановити обставини, на які посилається позивач, як на підставу задоволення позовних вимог. Копія відповіді Департаменту земельних ресурсів (а.с. 14), долучена позивачем до позовної заяви, не стосується заявлених позивачем вимог, оскільки з її змісту вбачається, результат розгляду департаментом питання позивача щодо наявності/відсутності укладеного договору оренди земельної ділянки між Київською міською радою та [PERSON] . Суд наголошує, що предметом позовних вимог у цій справі є визнання електронних торгів недійсними. Долучені позивачем докази не містять інформацію щодо предмета доказування та не підтверджують заявлені позивачем вимоги, а тому в силу ч. 4 ст. 77 ЦПК України, суд не бере до уваги докази, що не стосуються предмета доказування. Суд звертає увагу на те, що позивачем до матеріалів позовної заяви не долучено жодних доказів на підтвердження обставин, якими обґрунтовані позовні вимоги. Відповідно до ч. 1, 4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Згідно з ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. З огляду на наведене в сукупності, не доведення порушеного права позивача, а також відсутність доказів на підтвердження вимог позову, суд не вбачає правових підстав для задоволення позовних вимог. З огляду на відмову у позові судові витрати позивача у справі покладаються на нього ж. Враховуючи викладене,

Outcome: dismissed