Jurisdiction: civil
Date: 2024-08-07 00:00:00

16 липня 2021 року до Комунарського районного суду м. Запоріжжя надійшла позовна заява [PERSON] про визнання заповіту недійсним, в якій позивач просить суд: визнати за [PERSON] право власності у порядку спадкування за законом за померлою [INFO] [PERSON] на квартиру [ADDRESS] . В обґрунтування позову зазначено, що [INFO] померла рідна тітка позивача (рідна сестра його матері) [PERSON] . В день смерті [PERSON] відкрилася спадщина. До складу спадщини, зокрема входять: двокімнатна квартира за адресою: [ADDRESS] , майно, яке знаходиться у вказаній квартирі та депозитні вклади. [PERSON] є єдиним спадкоємцем за законом після померлої [PERSON] .. Інших родичів померла не мала. [INFO] , у межах встановленого статтею 1270 ЦК України 6-ти місячного строку, [PERSON] звернувся до приватного нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу Садовніченко В.М. з заявою про прийняття спадщини за законом. 27.05.2021 року він одержав від приватного нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу Садовніченко В.М. повідомлення № 111/02-14 від 24.05.2021 року «щодо роз?яснення про право на спадкування». Зі змісту вказаного повідомлення вбачається, що [PERSON] не має права на спадкування та отримання свідоцтва про право на спадщину за законом, оскільки [PERSON] складений заповіт не на його користь і він не має права на обов?язкову частку у спадщині. Також у повідомленні вказано, що у разі незгоди з викладеним, [PERSON] має право звернутися до суду. У випадку звернення до суду йому необхідно у строк до 10.07.2021 року повідомити приватного нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу Садовніченко В.М. про таке звернення, в протилежному випадку свідоцтво про право на спадщину буде видано іншим спадкоємцям, які прийняли спадщину. При цьому у вищевказаному повідомленні не зазначено на користь яких осіб був складений заповіт спадкодавцем та який обсяг спадкового майна він охоплює. У ознайомленні з текстом заповіту нотаріус Липовка Ю. відмовляє. З померлою [PERSON] за її життя позивач мав дуже теплі стосунки, постійно піклувався про неї, оскільки був її єдиним родичем. Про складання заповіту на користь інших осіб спадкодавиця йому не повідомляла, а навпаки увесь час запевняла його, що у випадку її смерті [PERSON] є її єдиним спадкоємцем, оскільки ближче за нього у неї нікого немає. Таким чином, позивач впевнений в тому, що за життя [PERSON] заповіту на користь інших осіб не складала, а у разі його існування має намір звернутися до суду з позовом про визнання його недійсним. Ухвалою Комунарського районного суду міста Запоріжжя від 19 липня 2021 року позовну заяву залишено без руху та надано термін для усунення недоліків . /т.1 а.с.15/ 28 липня 2021 року на адресу суду від представника позивача адвоката Соколової Н.І. надійшла заява про усунення недоліків. /т.1 а.с.18-28/ Ухвалою Комунарського районного суду міста Запоріжжя від 02 серпня 2021 року позовну заяву повторно залишено без руху та надано термін для усунення недоліків. /т.1 а.с.29/ З 26 липня 2021 року по 10 вересня 2021 року суддя перебував у щорічній відпустці. /т.1 а.с.31/ 11 серпня 2021 року на адресу суду від представника позивача адвоката Соколової Н.І. надійшла заява про усунення недоліків. /т.1 а.с.33-35/ Ухвалою Комунарського районного суду міста Запоріжжя від 09 вересня 2021 року прийнято позовну заяву до свого розгляду та вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче судове засідання. Також, задоволено клопотання позивача про витребування доказів. /т.1 а.с.36/ 18 жовтня 2022 року на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву від представника відповідача - Запорізької міської ради Білик Н.О.. В якому зазначено, що позивачем обрано не правильний спосіб захисту своїх ймовірних майнових прав. Позивачем не доведено, що саме відповідач порушує його право на спадкування. /т.1 а.с.47-49/ 25 жовтня 2022 року від приватного нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу Садовніченко В.М. надійшли витребуванні докази спадкова справа № 25/2020. /т.1 а.с.-52-116/ 26 січня 2022 року від представника позивача адвоката Соколової Н.І. надійшла заяви про заміну первісного відповідача належним, збільшення позовних вимог, про зміну підстав позову, клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи. /т. 1 а.с. 143-153/ Ухвалою Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 14 липня 2022 року замінено первісного відповідача\~Запорізька міська рада на належного відповідача [PERSON] . /т. 1 а.с.195/ Ухвалою Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 14 липня 2022 року прийнято до розгляду заяву про збільшення позовних вимог та зміну підстав позову, вважати заявленими позовні вимоги в такій редакції: «Визнати недійсним заповіт, який був складений 11 листопада 2020 року від імені [PERSON] , померлої [INFO] , посвідчений приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Садовніченко В.М. зареєстрований в реєстрі № 4896». /т. 1 а.с.196-197/ 08 вересня 2022 року від представника відповідача [PERSON] адвоката Бєлки А.В. надійшов відзив на позовну заяву. В якому зазначено, що з позовною заявою [PERSON] , відповідач [PERSON] не згодна, проти задоволення позовних вимог заперечує. Так, основною тезою заявлених позовних вимог позивачем є те, що позивач мав тісні стосунки з померлою, всіляко допомагав їй, сплачував лікування в санаторіях та лікарнях, допомагав з ліками. Проте, позивач до позовної заяви не надав взагалі жодних доказів які б підтверджували викладені факти у позовній заяві. Також, в позовній заяві позивач зазначає про те, що померла [PERSON] начебто запевняла [PERSON] в тому, що за життя заповіту на користь інших осіб не складала, а наявний у матеріалах заповіт підроблений. Проте, позивачем жодних доказів на підтвердження викладених фактів до суду не надано, як не надано клопотання про виклик до суду нотаріуса який посвідчував заповіт, не надано інших доказів які б могли свідчити про підробку заповіту (наприклад висновок експерта або підозра правоохоронних органів про наявність в діях відповідача складу кримінального правопорушення та інш.). Окрім цього, позивач в позовній заяві посилається на те, що померла [PERSON] немала ні в чому потреби (придбання ліків, проходження лікування в санаторіях, лікарнях та інше), оскільки він забезпечував її всім необхідним. Проте, на підтвердження вказаних фактів позивачем також не надано жодного належного та допустимого доказу. На спростування викладених в позовній заяві вимог (про тісні стосунки та допомогу померлій) у відповідач в судовому засіданні 14.07.2022 року надав суду клопотання про долучення доказів та засвідчені належним чином копії документів, а саме: свідоцтво про поховання померлої [PERSON] видане на ім?я [PERSON] ; квитанція до прибуткового касового ордеру від 23.11.2020 року виданого на ім?я [PERSON] ; довідка про причину смерті №1002 від 23.11.2020 року; свідоцтво про смерть серії [NUMBER] від 23.11.2020 року; довідка №277/06 про проходження лікування у КУ «Запорізька міська клінічна лікарня №10» з 12.06.2018 року по 29.06.2018 року; довідка №340/07 про проходження лікування у КНІ «Міська лікарня №10» ЗМР з 08.07.2020 року по 22.07.2020 року; довідка №300/12 про проходження лікування у КУ «Запорізька міська клінічна лікарня №10» з 22.11.2018 року по 07.12.2018 року; заява до депутата Запорізької міської ради від 25.04.2017 року; заява до Запорізької обласної ради від 13.03.2018 року; лист Запорізької обласної ради №05-C-089-2 від 27.03.2018 року; договір про надання соціальних послуг в геріатричному стаціонарі Запорізького міського територіального центру соціального обслуговування укладений терміном на 18 днів з 02.01.2018 року по 20.01.2018 року; договір про надання соціальних послуг в геріатричному стаціонарі Запорізького міського територіального центру соціального обслуговування укладений терміном на 18 днів з 08.01.2019 року по 26.01.2019 року; договір про надання соціальних послуг в геріатричному стаціонарі Запорізького міського територіального центру соціального обслуговування укладений терміном на 18 днів з 0301.2020 року по 21.01.2020 року; квитанції про придбання ліків та продуктів харчування у кількості 15 шт.; фото картки умов проживання у кількості 4 шт.. Надані суду документи навпаки підтверджують те, що відповідач всіляко допомагав померлій в лікуванні та підтриманні достойного рівня життя. Щодо заявленого позивачем клопотання про проведення почеркознавчої експертизи, відповідач заперечує, вважає його передчасним та таким що не підлягає задоволенню. Оскільки призначення вказаної експертизи буде лише затягувати розгляд справи, оскільки приватний нотаріус яким складено заповіт, може надати пояснення щодо особи яка підписала заповіт, а також позивачем не надано до позовної заяви взагалі жодного належного та допустимого доказу яким би підтверджувалось або ставилась би під сумнів справжність підпису. Щодо заяв про зміну підстав позову, про зміну первісного відповідача, про збільшення позовних вимог. Відповідно до постанови Верховного Суду у справі № 922/404/19 від 09.07.2020 року, зроблено висновок: «позовом є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову. При цьому під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги одо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви. Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову не допускається. Верховний Суд вказує, що якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України i одночасною відмовою від раніше заявлених вимог. З системного аналізу вищевикладених правових норм вбачається, що у разі подання позивачем клопотання (заяви), направленого на одночасну зміну предмета і підстави позову, суд з урахуванням конкретних обставин повинен відмовити в задоволенні такого клопотання (заяви). /т.1 а.с.205-208/ Ухвалою Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 05 жовтня 2022 року закрито підготовче провадження та призначено до судового розгляду по суті. /т.1 а.с.225-226/ Ухвалою Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 08 листопада 2022 року витребувано від приватного нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу Запорізької області Садовніченко Вікторії Миколаївни оригінал заповіту зареєстрованого в реєстрі за № 4896 від 11 листопада 2020 року, складеного [PERSON] . /т.1 а.с.235/ Ухвалою Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 02 травня 2023 призначено по цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON] , третя особа: приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Садовніченко Вікторія Миколаївна про визнання заповіту недійсним, судову почеркознавчу експертизу та зупинено провадження по справі. /т.2 а.с.26-28/ Ухвалою Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 02 травня 2023 року витребувано від приватного нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу Запорізької області Садовніченко Вікторії Миколаївни оригінал заповіту зареєстрованого в реєстрі за № 4896 від 11 листопада 2020 року, складеного [PERSON] . /т.2 а.с.29/ 30 травня 2023 року від приватного нотаріуса ЗМНО Садовніченко В.М. надійшли матеріали на виконання ухвали суду. /т.2 а.с.31-32/ 01 серпня 2023 року від експерта Київського науково-дослідного інституту судових експертиз надійшло клопотання про надання додаткових матеріалів. /т.2 а.с.34/ Ухвалою Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 02 серпня 2023 року поновлено провадження по справі. /т.2 а.с.39/ Ухвалою Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 02 серпня 2023 року витребувано від приватного нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу Запорізької області Садовніченко Вікторії Миколаївни: оригінал другого примірника Заповіту від 11.11.2020 року, складеного від імені [PERSON] , посвідченого приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Садовніченко В.М., зареєстрованого в реєстрі за No4896; оригінал реєстра нотаріальних дій, у якому міститься запис, щодо реєстрації вчинення нотаріальної дії Заповіту від 11.11.2020, складеного від імені [PERSON] , посвідченого приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Садовніченко В.М., зареєстрованого в реєстрі за №4896; Витребувано з Головного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області оригінал пенсійної справи [PERSON] , [INFO] , у якій містяться: різного роду заяви про призначення пенсії, відомостях про отримання, перерахунок пенсії, тощо). /т.2 а.с.41/ 14 серпня 2023 року від Головного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області надійшли матеріали на виконання ухвали суду./т.2 а.с.53/ Ухвалою Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 06 вересня 2023 року витребувано від приватного нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу Садовніченко Вікторії Миколаївни оригіналу реєстру нотаріальних дій, у якому міститься запис, щодо реєстрації вчинення нотаріальної дії заповіту від 11.11.2020 року, складеного від імені [PERSON] , посвідченого приватним нотаріусом Запорізького нотаріального округу Садовніченко В.М., зареєстрованого в реєстрі за № 4896./т.2 а.с.69/ Ухвалою Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 06 вересня 2023 року витребувано від Архівного управління Запорізької міської ради, оригінали документів з виборчої дільниці № 230881 територіального виборчого округу документи, які містять зразки підпису та почерку [PERSON] за період з 2010 року по 2020 рік./т.2 а.с. 71/ Ухвалою Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 20 жовтня 2023 року клопотання експерта Київського науково-дослідного\~інституту судових\~експертиз Полтавської\~Ярослави задоволено. Надано додаткові матеріали необхідні для проведення експертизи, зупинено провадження по справі. /т.2 а.с.92-93/ 20 травня 2024 року на адресу суду надійшов висновок експерта. /т.2 а.с.96-112/ У судове засідання позивач та його представник не з`явились, були повідомлені своєчасно та належним чином. Причини неявки суду не відомі. У судове засідання відповідач та її представник не з`явились, але надали суду заяву про розгляд справи без їх участі, просять відмовити у задоволенні позовних вимог. У судове засідання третя особа не з`явилась, але надала суду заяву про розгляд справи без її участі, при вирішенні справи покладається на розсуд суду. Згідно з ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка осіб, належним чином повідомлених про час та місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви, тому за таких обставин суд вважає за можливе розглянути заяву у їх відсутність оскільки у матеріалах справи є достатньо необхідних доказів про права та обов`язки сторін, їх взаємовідносини для постановлення судом законного та об`єктивного рішення. У зв`язку з неявкою в судове засідання сторін, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписуючого пристрою не здійснювалося. Суд, вивчивши позовні вимоги позивача, перевіривши наявні в матеріалах справи докази, приходить до наступного. Відповідно до ч. 2 ст. 124 Конституції України, юрисдикція судів поширюється на всі правовідносин, що виникають у державі. У відповідності з п. 1 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, ратифікованої Україною, Законом України №475/97-ВР від 17.07.1997\~року, яка відповідно до ст. 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, кожна людина при визначенні її громадянських прав та обов`язків має право на справедливий розгляд справи незалежним та безстороннім судом. Відповідно до ст. 55 Конституції України, кожному гарантується судовий захист його прав і свобод. Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть виданого повторно Вознесенівським районним у місті Запоріжжі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління юстиції (м. Дніпро), актовий запис № 1753 від 23 листопада 2020 року. /т.1 а.с.5/ [PERSON] є рідною тіткою [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження [PERSON] , витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до ст.. 126,133,135 СК України № 00030743379 від 14 травня 2021 року, витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до ст.. 126,133,135 СК України № 00030743220 від 14 травня 2021 року, витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 00030743112 від 14 травня 2021 року. /т.1 а.с.6-9/ 11 листопада 2020 року [PERSON] склала заповіт посвідчений приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Садовніченко В.М., зареєстрований в реєстрі за № 4896. Відповідно до якого [PERSON] на випадок своєї смерті робить таке відповідальне розпорядження: все своє майно, де б воно не було та з чого б воно не складалось, і взагалі все те, що буде належати їй на день смерті та на що вона за Законом матиме право, у тому числі квартиру [ADDRESS] , заповідає гр. [PERSON] , [INFO] . /т.1 а.с.61/ 18 травня 2021 року [PERSON] звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після [PERSON] /т. 1 а.с.74-80/ 24 травня 2021 року приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Садовніченко В.М. повідомила [PERSON] , що він не має права на спадкування та отримання свідоцтва на спадщину за законом, оскільки відповідно до ст..ст. 1223, 1233-1235 ЦК України при наявності заповіту, майно успадковується спадкоємцем., вказаним у заповіті. /т.1 а.с.81/ Згідно з висновком експерта за результатами судової почеркознавчої експертизи №20184/23-32 від 09 травня 2024 року, рукописний запис, що починається словами: «Текст заповіту прочитано мною вголос та підписано мною» та закінчується словами : «…особисто» у заповіті, посвідченого 11.11.2020, приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Садовніченко В.М., зареєстрованого в реєстрі за № 4896, - виконано особисто [PERSON] , рукописний запис: « [PERSON] » у графі: «ПІДПИС:___» у заповіті, посвідченого 11.11.2020, приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Садовніченко В.М., зареєстрованого в реєстрі за № 4896, - виконано особисто [PERSON] , підпис, який міститься у графі «ПІДПИС:___» у заповіті, посвідченого 11.11.2020, приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Садовніченко В.М., зареєстрованого в реєстрі за № 4896, - виконано особисто [PERSON] .. /т.2 а.с.98-105/ Допитані у судовому засіданні свідки [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , пояснили, що вони є сусідами [PERSON] та тривалий час живуть в цьому будинку. Повідомили, що [PERSON] разом з чоловіком живуть разом з [PERSON] .. Вони допомогали їй, при потребі возили до лікарні, купували продукти харчування, ліки, доглядали за [PERSON] .. При розмові з [PERSON] інших родичів не згадувала, а коли питали за племінника [PERSON] , то вона з небажанням про нього казала. Частиною 1\~статті 4 ЦПК України\~визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Також кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Відтак, зазначена норма визначає об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорене право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язано з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспоренні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи. Таким чином, порушення, невизнання або оспорення суб`єктивного права є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту. Окрім того,\~статтею 5 ЦПК України\~визначено, що\~\~здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Відповідно до ст.ст. 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання; кожна особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до статей 1216, 1217, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до статті 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.\~Право на заповіт має фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Право на заповіт здійснюється особисто (ст. 1234 ЦК України). Заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин (ст.1235 ЦК України).\~Згідно з частинами 1 і 2 статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою третьою, п`ятою та шостою статі 203 цього Кодексу. Згідно з статтею 1247 ЦК України заповіт складається у письмовій формі із зазначенням місця та часу його складення. Заповіт має бути особисто підписаний заповідачем. Якщо особа не може особисто підписати заповіт, він підписується відповідно до частини четвертої статті 207 цього Кодексу. Заповіт має бути посвідчений нотаріусом або іншими посадовими, службовими особами, визначеними у статтях 1251,1252 цього Кодексу. Відповідно до ст. 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Право на заповіт може бути реалізоване протягом всього життя особи і включає як право на складення заповіту або кількох заповітів, так і права на їх зміну, скасування. Усі наведені правомочності заповідача у сукупності із засобами їх правової охорони та захисту є здійсненням свободи заповіту, яка є принципом спадкового права. Свобода заповіту передбачає особисте здійснення заповідачем права на заповіт шляхом вільного волевиявлення, яке, будучи належним чином вираженим, піддається правовій охороні і після смерті заповідача. Свобода заповіту як принцип спадкового права включає, серед інших елементів, також необхідність поваги до волі заповідача та обов`язковість її виконання. Відповідно до ч.1-3 ст. 1254 ЦК України заповідач має право у будь-який час скасувати заповіт.\~\~Заповідач має право у будь-який час скласти новий заповіт. Заповіт, який було складено пізніше, скасовує попередній заповіт повністю або у тій частині, в якій він йому суперечить . Кожний новий заповіт скасовує попередній і не відновлює заповіту, який заповідач склав перед ним. За приписами ст. 1257 ЦК України заповіт, складений особою, яка не мала на це права, а також заповіт, складений з порушенням вимог щодо його форми та посвідчення, є нікчемним. За позовом заінтересованої особи суд визнає заповіт недійсним, якщо буде встановлено, що волевиявлення заповідача не було вільним і не відповідало його волі.\~\~\~\~\~\~ Заповіт є одностороннім правочином, а тому він повинен відповідати загальним вимогам, додержання яких є необхідним для чинності правочину. Відповідно до ст. 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені ч. ч. 1-3, 5, 6 ст. 203 цього Кодексу. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним. Згідно зі ст. 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. У відповідності до ст. 225 ЦК України правочин, який дієздатна фізична особа вчинила у момент, коли вона не усвідомлювала значення своїх дій та (або) не могла керувати ними, може бути визнаний судом недійсним за позовом цієї особи, а в разі її смерті - за позовом інших осіб, чиї цивільні права або інтереси порушені. Пунктом 16 постанови Пленуму Верховного Суду України від 16.11.2009 року за № 9 «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійними» роз`яснено, що правила статті 225 ЦК поширюються на ті випадки коли фізичну особу не визнано недієздатною, однак у момент вчинення правочину особа перебувала в такому стані, коли вона не могла усвідомлювати значення своїх дій та (або) не могла керувати ними (тимчасовий психічний розлад, нервове потрясіння, тощо). Спеціальною нормою, яка передбачає підстави недійсності заповіту є ст. 1257 ЦК України, якою визначено лише дві підстави недійсності заповіту. Так, згідно ч. 2 ст. 1257 ЦК України передбачено, що за позовом заінтересованої особи суд визнає заповіт недійсним, якщо буде встановлено, що волевиявлення заповідача не було вільним і не відповідало його волі. У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 14 травня 2018 року в справі №756/14304/15-ц (провадження № 61-11896св18) зроблено висновок по застосуванню частини другої статті 1257 ЦК України та вказано, що "для дійсності заповіту волевиявлення заповідача має бути вільним та відповідати його внутрішній волі. Воля - це внутрішнє бажання заповідача визначити долю спадщини на випадок своєї смерті шляхом складання особистого розпорядження (заповіту). Волевиявлення - це зовнішній прояв внутрішньої волі, який знаходить своє втілення в заповіті, складеному та посвідченому відповідно до вимог, передбачених\~\~ЦК України. Як вбачається з тексту оспорюваного заповіту від 11 листопада 2020 року, він до підписання прочитаний вголос [PERSON] та власноручно нею підписаний о 13 год 05 хв. Позивачем не надано суду належних та допустимих доказів, які б свідчили, що на момент складання заповіту від 11 листопада 2020 року спадкодавець не розуміла значення своїх дій та не могла ними керувати, що волевиявлення заповідача не було вільним і не відповідало її волі. Також судом не встановлено, що при складанні заповіту були порушені вимоги діючого законодавства. Окрім того, як вбачається з висновку експерта №20184/23-32 від 09 травня 2024 підпис в заповіті [PERSON] від 11 листопада 2020 року, що посвідчений приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Садовніченко В.М. - виконаний [PERSON] .. Таким чином, аналізуючи спірний заповіт і його зміст на предмет відповідності вимогам законодавства, суд вважає, що він складений уповноваженою посадовою особою у письмовій формі, особисто підписаний [PERSON] , протилежного під час судового розгляду не доведено, та зареєстрований у встановленому законом порядку. Відповідно до принципів змагальності та диспозитивності цивільного судочинства, викладених у статтях 12 і 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 77, ч. 2 ст. 78, ч. 1 ст. 80 ЦПК України, належними докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Пунктом 2\~ч.\~2\~ст.\~141\~ЦПК України\~встановлено,\~що судові\~витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі відмови в позові на позивача.

Outcome: dismissed