Jurisdiction: civil
Date: 2024-08-13 00:00:00

\~ \~ \~ \~Позивач ТОВ «Фінансова компанія\~«Еліт Фінанс»звернувся до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовом до [PERSON] , в якому просив стягнути з відповідача заборгованість за кредитним договором у розмірі 91813,50 грн, судовий збір, а також витрати на професійну правову допомогу у розмірі 7100,00 грн. \~ \~ \~ \~В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що 15.05.2018 АТ «Альфа- Банк» та відповідач шляхом акцептування банком пропозиції клієнта (оферти) уклали угоду про обслуговування кредитної картки та відкриття відновлювальної кредитної лінії. Мета Кредиту для особистих потреб. Ліміт кредитної лінії у розмірі 200 000 грн. Процентна ставка 24% річних. Тип процентної ставки фіксований. Обов`язковий мінімальний платіж запропоновано встановити у розмірі 5% від суми загальної заборгованості за кредитною лінією, але не менше 50 грн. AT «Альфа-Банк» прийняв пропозицію відповідача на укладення угоди про обслуговування кредитної картки та відкриття відновлювальної кредитної лінії, яка є невід`ємною частиною договору про банківське обслуговування фізичних осіб в АТ «Альфа-Банк». Тобто відповідач погодився на приєднання до публічної пропозиції, підтвердив акцептування публічної пропозиції на укладення зазначеного договору і приєднання до умов договору, погодився з усіма умовами обраної програми кредитування в редакції, що діяла на час його підписання. Паспорт споживчого кредиту надавався для ознайомлення відповідачу та він погодився з ним, підписуючи угоду. Вказаний документ на момент отримання відповідачем кредитних коштів містив умови, зокрема й щодо сплати процентів за користування кредитними коштами зазначеному в цьому документі, що додані до позовної заяви розмірах і порядках нарахування. \~ \~ \~ \~Станом на 20.09.2021 загальна заборгованість за кредитним договором становить 91813,50 грн. 20.09.2021 між АТ «Альфа-Банк» та ТОВ ФК Еліт Фінанс» укладено договір факторингу, на підставі якого відбулось відступлення права вимоги за кредитним договором до відповідача. \~ \~ \~ \~Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 18.06.2024 цивільну справу за позовом Товариства з\~обмеженою відповідальністю\~«Фінансова компанія\~«Еліт Фінанс»\~до [PERSON] \~про стягнення\~заборгованостіпередано на розгляд Жовтневому районному суду м. Харкова (а.с.33). \~ \~ \~ \~На підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Жовтневого районного суду м. Харкова від 23.07.2024 справу передано в провадження судді Борисенка О.О. (а.с.39). \~ \~ \~ \~24.07.2024 ухвалою суду прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження, призначено судове засідання (а.с.41-42). \~ \~ \~ \~Представник позивача ТОВ «ФК «Еліт Фінанс» Плачинда К.О., який діє на підставі довіреності, 30.07.2024 звернувся до суду із заявою, в якій просив розглянути справу без участі представника позивача, позовні вимоги підтримав у повному обсязі, проти ухвалення заочного рішення не заперечував (а.с.48,49). \~ \~ \~ \~Належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи відповідач, згідно з ч. 8 ст. 128 ЦПК України, у судове засідання не з`явилася, в порушення ст. 131 ЦПК України про причини неявки суд не повідомила, відзив не подавала. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 2\~ст. 43 ЦПК України\~особи, які беруть участь у справі, зобов`язані, зокрема, сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи та виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом. Частиною 3\~ст. 131 ЦПК України\~передбачено, що у разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин. \~ \~ \~ \~Згідно\~ зі статтею 280 ЦПК України\~суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. \~ \~ \~ \~Суд, зі згоди представника позивача, ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням\~ст. 280 ЦПК України. \~ \~ \~ \~14.08.2024 ухвалою суду постановлено про заочний розгляд справи. У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, у відповідності до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, судом не здійснювалася. Дослідивши матеріали справи, докази надані в обґрунтування позову, суд дійшов таких висновків. \~ \~ \~ \~Відповідно до вимог ч. 1\~ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. \~ \~ \~ \~За змістом\~ст.\~12\~ЦПК України,\~цивільне судочинство\~здійснюється на\~засадах змагальності\~сторін. Учасники\~справи мають\~рівні права\~щодо здійснення\~всіх процесуальних\~прав та\~обов`язків,\~передбачених законом. Кожна\~сторона повинна\~довести обставини,\~які мають\~значення для\~справи і\~на які\~вона посилається\~як на\~підставу своїх\~вимог або\~заперечень,\~крім випадків,\~встановлених цим\~Кодексом. Кожна\~сторона несе\~ризик настання\~наслідків,\~пов`язаних із\~вчиненням чи\~невчиненням нею\~процесуальних дій. Суд,\~зберігаючи об`єктивність\~і неупередженість: 1)\~керує ходом\~судового процесу; 2)\~сприяє врегулюванню\~спору шляхом\~досягнення угоди\~між сторонами; 3)\~роз`яснює у\~випадку необхідності\~учасникам судового\~процесу їхні\~процесуальні права\~та обов`язки,\~наслідки вчинення\~або невчинення\~процесуальних дій; 4)\~сприяє учасникам\~судового процесу\~в реалізації\~ними прав,\~передбачених цим\~Кодексом; 5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків. \~ \~ \~ \~В силу\~ст.13\~ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. \~ \~ \~ \~ Згідно з ч.1\~ст.81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. \~ \~ \~ \~Суд установив, що 15.05.2018 між АТ «Альфа-Банк» та [PERSON] , шляхом акцептування банком пропозиції клієнта (Оферти), укладено угоду про обслуговування кредитної картки та відкриття відновлювальної кредитної лінії. Акцепт пропозиції на укладення угоди про обслуговування кредитної картки та відкриття кредитної лінії отримано клієнтом [PERSON] 15.05.2018, про що свідчить її підпис (а.с.5). \~ \~ \~ \~Відповідно до умов Оферти відповідач пропонувала ПАТ «Альфа-Банк» укласти з нею угоду про обслуговування кредитної картки та відкриття відновлювальної кредитної лінії; надати їй кредит у вигляді встановлення відновлювальної кредитної лінії та відкрити їй поточний рахунок з електронним платіжним засобом у гривні; випустити на її ім`я міжнародну платіжну картку MasterCard DEBIT WORLD строком дії на три роки з моменту випуску, з встановленим лімітом кредитної лінії у сумі 200 000,00 грн, з встановленням фіксованої відсоткової ставки за користування кредитною лінією у розмірі 24 % річних. \~ \~ \~ \~Згідно з цією Офертою, Банку надано право здійснювати договірне списання грошових коштів з рахунку, а всі відносини між позичальником та Банком та істотні умови надання та користування кредитом, які не врегульовані Угодою, запропоновано врегулювати Договором, чинна редакція якого розміщена за електронною адресою www.alfabank.com.ua. \~ \~ \~ \~Відповідно до розділу IV Оферти, обов`язковий мінімальний платіж складає 5% від суми загальної заборгованості за Кредитною лінією, але не менше 50,00 грн. Дата сплати визначається відповідно до умов Додатку №4 до Договору. \~ \~ \~ \~Паспорт споживчого кредиту надавався для ознайомлення відповідачу, та вона погодилася з ним, підписуючи угоду. Вказаний документ на момент отримання відповідачем кредитних коштів містив умови, зокрема й щодо сплати процентів за користування кредитними коштами зазначеному в цьому документі, розмірах і порядках нарахування (зв. а.с. 5). \~ \~ \~ \~За умовами укладеного між банком та [PERSON] договору №630924765, Банк надав відповідачу кредитні кошти, що підтверджується Випискою по рахунку з кредитною карткою MasterCard DEBIT WORLD за період з 15.05.2018 по 08.04.2024. (а.с.18-21). \~ \~ \~ \~Матеріали справи не містять відомостей щодо дати випуску банком на ім`я відповідача платіжної картки, проте, з виписки по рахунку з кредитною карткою MasterCard DEBIT WORLD вбачається, що відповідач почала користуватися кредитними коштами з 26.11.2018 по 29.04.2020 включно. \~ \~ \~ \~20.09.2021 між AT «Альфа-Банк» та TOB «Фінансова компанія «Еліт Фінанс» укладено договір факторингу № 3, на підставі якого відбулося відступлення права вимоги за кредитними договорами, у тому числі за кредитним договором №630924765\~від 15.05.2018 щодо позичальника [PERSON] , що підтверджується копією договору факторингу, копією Витягу з Додатку 1-1 до договору факторингу № 3 від 20.09.2021, копією акту приймання-передачі Реєстру боржників від 20.09.2021 до договору факторингу № 3 від 20.09.2021, копією платіжного доручення № 559 від 20.09.2021 на суму 12844800,00 грн (а.с.8-17). \~ \~ \~ \~ Отже, TOB «ФК «Еліт Фінанс» набуло статусу кредитора за кредитним договором від 15.05.2018, укладеним між AT «Альфа-Банк» та відповідачем. \~ \~ \~ \~Згідно з розрахунком заборгованості за відповідачем станом на 20.09.2021 обліковується заборгованість у загальному розмірі 91813,50 грн (а.с.22). \~ \~ \~ \~Зобов`язання виникають з підстав, передбачених\~статтею 11 ЦК України, зокрема із договорів. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1 ст. 626 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. \~ \~ \~ \~За положеннями ст.\~627\~ЦК України та відповідно до ст.\~6\~цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. \~ \~ \~ \~Відповідно до частини 1\~статті 641 ЦК України, пропозицію укласти договір (оферту) може зробити кожна із сторін майбутнього договору. \~ \~ \~ \~Пропозиція укласти договір має містити істотні умови договору і виражати намір особи, яка її зробила, вважати себе зобов`язаною у разі її прийняття. \~ \~ \~ \~Пропозицією укласти договір є, зокрема, документи (інформація), розміщені у відкритому доступі в мережі Інтернет, які містять істотні умови договору і пропозицію укласти договір на зазначених умовах з кожним, хто звернеться, незалежно від наявності в таких документах (інформації) електронного підпису. Згідно зі ст.\~629\~ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. \~ \~ \~ \~Позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором ( ч.1\~ст.1049 ЦК України). \~ \~ \~ \~Тлумачення статті 526 ЦК України свідчить про те, що цивільне законодавство містить загальні умови виконання зобов`язання, що полягають у його виконанні належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Це правило є універсальним і підлягає застосуванню як до виконання договірних, так і недоговірних зобов`язань. Недотримання умов виконання призводить до порушення зобов`язання. \~ \~ \~ \~За кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1054 ЦК України). \~ \~ \~ \~Відповідно до частини першої\~статті 1048 ЦК України\~позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. \~ \~ \~ \~Якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу (стаття 1050 ЦК України). \~ \~ \~ \~Згідно з\~ст. 610 ЦК України\~порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до\~ст.525 ЦК України\~одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. \~ \~ \~ \~За правилом\~ст.530 ЦК України\~якщо у зобов`язанні встановлено строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). \~ \~ \~ \~Згідно з ч. 1 ст. 611 ЦК України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.\~ \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1 ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.\~ \~ \~ \~ \~За змістом ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. \~ \~ \~ \~Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом \~ \~ \~ \~У постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.11.2018 року у справі № 2-383/2010 (провадження №14-308цс18) зроблений висновок, що стаття 204 ЦК України закріплює презумпцію правомірності правочину. Ця презумпція означає, що вчинений правочин вважається правомірним, тобто таким, що породжує, змінює або припиняє цивільні права й обов`язки, доки ця презумпція не буде спростована, зокрема, на підставі рішення суду, яке набрало законної сили. У разі не спростування презумпції правомірності договору усі права, набуті за ним сторонами правочину, повинні безперешкодно здійснюватися, а обов`язки, що виникли внаслідок укладення договору, підлягають виконанню. \~ \~ \~ \~Відповідно до пункту 1 частини першої статті 512 ЦК України кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги). \~ \~ \~ \~Згідно зі статтею 514 ЦК України до нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом. \~ \~ \~ \~Поряд з цим, право грошової вимоги до боржника може бути відступлене також на підставі договору факторингу (фінансування під відступлення права грошової вимоги), за яким згідно з частиною першою статті 1077 ЦК України одна сторона (фактор) передає або зобов`язується передати грошові кошти в розпорядження другої сторони (клієнта) за плату (у будь-який передбачений договором спосіб), а клієнт відступає або зобов`язується відступити факторові своє право грошової вимоги до третьої особи (боржника). \~ \~ \~ \~Відповідно до частини першої статті 1078 ЦК України предметом договору факторингу може бути право грошової вимоги, строк платежу за якою настав (наявна вимога), а також право вимоги, яке виникне в майбутньому (майбутня вимога). \~ \~ \~ \~Статтею 1079 ЦК України визначено, що сторонами у договорі факторингу є фактор і клієнт. Клієнтом у договорі факторингу може бути фізична або юридична особа, яка є суб`єктом підприємницької діяльності. Фактором може бути банк або інша фінансова установа, яка відповідно до закону має право здійснювати факторингові операції. \~ \~ \~ \~У постанові Верховного Суду від 24.12.2019 року у справі № 668/7544/15-ц зазначено, що: «за приписами частини першої статті 517 ЦК України первісний кредитор у зобов`язанні повинен передати новому кредиторові документи, які засвідчують права, що передаються, та інформацію, яка є важливою для їх здійснення. Первісний кредитор у зобов`язанні відповідає перед новим кредитором за недійсність переданої йому вимоги, але не відповідає за невиконання боржником свого обов`язку, крім випадків, коли первісний кредитор поручився за боржника перед новим кредитором (частина перша статті 519 ЦК України). \~ \~ \~ \~Статтею 1082 ЦК України\~визначено, що боржник зобов`язаний здійснити платіж факторові за умови, що він одержав від клієнта або фактора письмове повідомлення про відступлення права грошової вимоги факторові і в цьому повідомленні визначена грошова вимога, яка підлягає виконанню, а також названий фактор, якому має бути здійснений платіж. \~ \~ \~ \~Боржник має право вимагати від фактора надання йому в розумний строк доказів того, що відступлення права грошової вимоги факторові справді мало місце. Якщо фактор не виконає цього обов`язку, боржник має право здійснити платіж клієнтові на виконання свого обов`язку перед ним. \~ \~ \~ \~Виконання боржником грошової вимоги факторові відповідно до цієї статті звільняє боржника від його обов`язку перед клієнтом. \~ \~ \~ \~За змістом наведених положень закону, боржник, який не отримав повідомлення про передачу права вимоги іншій особі, не позбавляється обов`язку погашення заборгованості, а лише має право на погашення заборгованості первісному кредитору і таке виконання є належним. Неповідомлення боржника про зміну кредитора не звільняє його від обов`язку погашення кредиту взагалі. \~ \~ \~ \~Така правова позиція висловлена Верховним Судом України у справі № 6-979цс15. \~ \~ \~ \~Відповідно до вимог ч.4\~ст.263 ЦПК України\~при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. \~ \~ \~ \~Отже, суд встановив, що 15.05.2018 між АТ «Альфа-Банк» та відповідачем укладено кредитний договір у вигляді встановлення відновлювальної кредитної лінії, зі сплатою процентів за користування кредитними коштами у розмірі 24%, строком дії договору, що відповідає строку дії платіжної картки три роки. \~ \~ \~ \~Факт отримання відповідачем кредитних коштів підтверджується випискою по рахунку, з якої вбачається, що відповідач користувалась кредитними коштами, знімала готівку, розраховувалася у терміналах, приймала перекази, починаючи з 26.11.2018. \~ \~ \~ \~Набуття позивачем права вимоги за кредитним договором від 15.05.2018 до відповідача [PERSON] доведено та підтверджується матеріалами справи. \~ \~ \~ \~Відповідач не мала жодних перешкод для реалізації свого зобов`язання по сплаті кредитної заборгованості, проте фактично отримані та використані надані грошові кошти в добровільному порядку не повернула, зобов`язання за вказаним договором належним чином не виконала, не сплачувала кредит вчасно та у повному обсязі, доказів про сплату відповідачем заборгованості за кредитним договором позивачу або первісному кредитору матеріали справи не містять.\~ \~ \~ \~ \~Водночас, суд не погоджується із заявленою позивачем до стягнення сумою заборгованості. \~ \~ \~ \~Так, на підставі договору факторингу від 20.09.2021 №3, укладеного між АТ «Альфа-Банк» та ТОВ «ФК «Еліт Фінанс», а також витягу з реєстру боржників (Додаток №1-1) до позивача перейшло право грошової вимоги до [PERSON] за кредитним договором №CCNG-630924765 від 15.05.2018 на суму 91813,50 грн (81277,45+10536,05). \~ \~ \~ \~Позивачем на підтвердження розміру заборгованості за кредитним договором надано до суду розрахунок заборгованості, згідно з яким за відповідачем станом на 20.09.2021 обліковується заборгованість в розмірі 91813,50 грн, з яких: прострочення за тілом кредиту 79875,74 грн; несанкціонована заборгованість (овердрафт) 1401,71 грн; заборгованість по відсоткам 10536,05 грн (а.с.22). \~ \~ \~ \~З розрахунку заборгованості вбачається, що з відповідача за період з 15.11.2018 по 20.09.2021 безпідставно списано із погашених нею коштів за кредитом в рахунок не передбаченої кредитним договором комісії 49822,99 грн. \~ \~ \~ \~В Оферті від 15.05.2018 зазначено, що всі відносини між позичальником та Банком та істотні умови надання та користування кредитом, які не врегульовані Угодою, запропоновано врегулювати Договором, діюча редакція якого розміщена за електронною адресою www.alfabank.com.ua. \~ \~ \~ \~Проте, матеріали справи не містять підтверджень, що відповідач була ознайомлена з вказаним Договором, розміщеним на сайті\~www.alfabank.com.ua, підписуючи Оферту від 15.05.2018, а також те, що вказані документи на момент отримання відповідачем кредитних коштів взагалі містили умови, зокрема й щодо сплати вказаної комісії та, зокрема саме у зазначеному розмірах і порядках нарахування. \~ \~ \~ \~Згідно з частиною першою\~статті 633 ЦК України\~публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. \~ \~ \~ \~За змістом\~статті 634 цього Кодексу\~договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. \~ \~ \~ \~У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розроблює підприємець (в даному випадку Банк). \~ \~ \~ \~Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей\~633,\~634 ЦК України\~можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений. \~ \~ \~ \~У даному випадку також неможливо застосувати до вказаних правовідносин правила частини першої\~статті 634 ЦК України\~за змістом якої - договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому, оскільки Умови та правила надання банківських послуг, що розміщені на офіційному сайті позивача (www.alfabank.com.ua) неодноразово змінювалися самим Банком в період - з часу виникнення спірних правовідносин до моменту звернення до суду із вказаним позовом. \~ \~ \~ \~За таких обставин та без наданих підтверджень про конкретні запропоновані відповідачу умови отримання кредитних коштів, відсутність в Оферті від 15.05.2018 домовленості сторін про сплату комісії, нарахування якої банком здійснювалося згідно наданого розрахунку, вимога про стягнення комісії РРО є неправомірною, та суд дійшов висновку про часткове задоволення позову в частині стягнення заборгованості за тілом кредиту та несанкціонованою заборгованістю (овердрафтом) у загальному розмірі 31454,46 грн (81277,45-49822,99). \~ \~ \~ \~Отже, суд вважає, що позивач довів позовні вимоги згідно з розрахунком заборгованості станом на 20.09.2021 в сумі 41990,51 грн, з яких: 31454,46 грн заборгованість за тілом кредиту та овердрафтом, 10536,05 грн заборгованість за відсотками, а в іншій частині позовні вимоги є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню. \~ \~ \~ \~При зверненні до суду позивачем сплачено судовий збір у розмірі 3028,00 грн, що підтверджується матеріалами справи (а.с.1). \~ \~ \~ \~Також, позивач просить стягнути витрати на професійну правову допомогу у розмірі 7100,00 грн. \~ \~ \~ \~В обґрунтування розміру понесених позивачем витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 7100,00 грн до матеріалів справи надано копії таких документів: договору про надання правничої допомоги № 05/10-23 від 05 жовтня 2023 року, укладеного між ТОВ «ФК «Еліт Фінанс» та адвокатом Макєєвим В.М., в якому вартість послуг адвоката за одну годину часу на надання послуг становить 1000,00 грн; акту № 1 приймання-передачі наданих послуг від 07 березня 2024 року у справі за позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості, де вартість первинної консультації клієнта 1000,00 грн (1 година), вартість правового аналізу наявних документів у замовника 3000,00 грн (3 години), підготовка та подання позовної заяви 3100,00 грн (3,1 годин); платіжної інструкції № 1134 від 07 березня 2024 року про сплату ТОВ «ФК «Еліт Фінанс» адвокату Макєєву В.М. 7100,00 грн згідно договору № 05-10/23 про надання правничої допомоги від 05.10.2023 (а.с.24-26). \~ \~ \~ \~Відповідно до положень статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу. \~ \~ \~ \~Частинами 1 та 2 ст.141 ЦПК України визначено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. \~ \~ \~ \~Відповідно до пунктів 1, 2 частини третьої статті 141 ЦПК України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес. \~ \~ \~ \~Частиною восьмою\~статті 141\~ЦПК України визначено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). \~ \~ \~ \~Згідно з положеннями частин першої-четвертої статті 137 ЦПК України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. \~ \~ \~ \~За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. \~ \~ \~ \~Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. \~ \~ \~ \~Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. \~ \~ \~ \~При розгляді справи «Гуриненко проти України» (рішення Європейського суду з прав людини від 18 лютого 2010 року, №37246/04) ЄСПЛ зазначив, що при розгляді питань компенсації витрат, понесених сторонами на отримання ними юридичної допомоги (в тому числі й під час розгляду їх справ в національних судах) задоволенню судом підлягають лише ті вимоги, по яким доведено, що витрати заявника були фактичними, неминучими, необхідними, а їх розмір розумним та обґрунтованим. \~ \~ \~ \~Велика Палата Верховного Суду у постанові від 27 червня 2018 року по справі № 826/1216/16 висловила правову позицію про те, що склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. \~ \~ \~ \~Відповідно до вимог чинного законодавства, обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги, які підлягають розподілу між сторонами. \~ \~ \~ \~Відповідачем клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги не заявлено. \~ \~ \~ \~Одночасно з цим, суд дійшов висновку, що розмір витрат на професійну правничу допомогу в даній справі не є співмірним зі складністю справи, оскільки справа є типовою та нескладною, розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у справі невеликий обсяг досліджуваних доказів, а тому у суду виникає обгрунтований сумнів щодо часу, витраченого адвокатом Макєєвим В.М. на надання правничої допомоги, згідно з актом № 1 приймання передачі наданих послуги (всього 7,1 годин), зокрема на підготовку та подання позовної заяви (3,1 годин), оскільки позовна заява є типовою та подана до суду позивачем, а не адвокатом Макєєвим В.М. \~ \~ \~ \~Тому, враховуючи обсяг наданих адвокатом послуг та виконаних робіт, ціну позову, виходячи з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи, суд вважає, що розмір витрат на правничу допомогу є завищеним та неспівмірним, а отже наявні підстави для стягнення витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 5000,00 грн. \~ \~ \~ \~Суд розподіляє судові витрати відповідно до положень ст. 141 КПК України, пропорційно до розміру задоволених позовних вимог (45,74%), та стягує з відповідача на користь позивача суму сплаченого судового збору у розмірі 1385 грн 01 коп. та витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 3247,54 грн. \~ \~ \~ \~

Outcome: partial