Jurisdiction: civil
Date: 2024-07-15 00:00:00

10 червня 2024 року адвокат Гореліков Максим Миколайович звернувся до суду в інтересах [PERSON] до Публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг», Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпропетровські Електромережі» про відшкодування моральної шкоди, завданої смертю працівника на виробництві. Ухвалою Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу від 11 червня 2024 року по справі відкрито спрощене позовне провадження без виклику сторін. В обґрунтування позовних вимог представник позивача зазначив, що громадянка [PERSON] є вдовою [PERSON] , який працював на посаді виконуючого обов`язки електрика дільниці в Публічному акціонерному товаристві «АрселорМіттал Кривий Ріг» та який загинув на виробництві [INFO] під час виконання трудових обов`язків. 15.04.2024 року начальником Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби України з питань праці було затверджено акт розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку гострого професійного захворювання (отруєння) аварії що стався (сталося/сталася) 23.05.2023 р. о 17 год. 36 хв. Відповідно до п.7 вказаного Акту, нещасний випадок зі смертельним наслідком з в.о. електрика дільниці ЦМП ГД «ПАТ АрселорМіттал Кривий Ріг» [PERSON] підпадає під вимоги п.п. 5 п. 52 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою КМУ від 17.04.2019 р. №337 та комісією одноголосно визнаний таким, що пов`язаний з виробництвом. Вказаним Актом було встановлено, що 23.05.2023 р. приблизно о 17 год. 30 хв. [PERSON] прибув до підстанції «Кар`єрна» з метою усунення проблем в роботі роз`єднувача СКС 32-0, про які повідомив електромонтера [PERSON] . Під час огляду роз`єднувача СКС 32-0, громадянин [PERSON] (Диспетчер ОДЦ ВЕМ АТ «ДТЕК Дніпровські Електромережі») ввімкнув електроустановку (подав напругу по лінії «Саксаганська №32»), не одержавши на це дозволу від оперативного працівника, який має право віддавати розпорядження на оперативне обслуговування даної електроустановки та виконав перемикання на об`єкті диспетчеризації (подав напругу по лінії Саксаганська №32), що знаходиться в оперативному управлінні місцевого оперативного персоналу, не одержавши дозволу від оперативного персоналу, в оперативному віддані якого знаходяться ці об`єкти диспетчеризації. В результаті вказаних дій посадової особи АТ «ДТЕК Дніпровські Електромережі» роз`єднувач СКС 32-0, оглядом якої займався [PERSON] опинився під напругою, наслідком чого стало ураження останнього електричним струмом, що призвело до смерті потерпілого. В результаті дій та бездіяльності відповідачів стався нещасний випадок на виробництві, в результаті якого загинув працівник підприємства, що зумовлює необхідність звернення до суду із вказаним позовом. Внаслідок втрати чоловіка Позивачу завдана немайнова (моральна) шкода, яка полягає в наступному, чоловік завжди був для позивача опорою та моральною підтримкою, завжди піклувався про неї, вони постійно спілкувались одне з одним. Загибель чоловіка призвела до постійного напруженого психоемоційного стану, вона втратила сенс життя. Чоловік за життя завжди допомагав їй у побуті, оскільки він завжди піклувався та підтримував морально позивача. У зв`язку з чим, позивача просить суд стягнути з солідарно з відповідачів на її користь 10 000 000,00 гривень в порядку відшкодування моральної шкоди, завданої смертю працівника на виробництві без утримання податку з доходу фізичних осіб та інших обов`язкових платежів. Представник Відповідача Публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг» Ботвінко О. подав до суду відзив на позов, в якому зазначив, що в спірних правовідносинах зі сторони Відповідача 1, -ПАТ «АМКР», відсутні 3 (три) елементи складу правопорушення, які є обов`язкові для настання відповідальності, а саме: протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього, що призвели до смерті [PERSON] , чоловіка позивачки. Натомість, відповідальність за настання нещасного випадку та смерть [PERSON] має нести Відповідач 2 - Акціонерне товариство «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ», протиправні дії посадової особи якого і стали причиною смерті [PERSON] зі змісту Акту спеціального розслідування, встановлених та досліджених спеціальною комісією обставин нещасного випадку, смерть [PERSON] , чоловіка Позивачки, настала внаслідок протиправних дій [PERSON] - диспетчера ОДЦ ВЕМ АТ «ДТЕК Дніпровські Електромережі» (Відповідача 2), який ввімкнув електроустановку (подав напругу по лінії «Саксаганська №32»), не одержавши на це дозволу від оперативного працівника, який має право віддавати розпорядження на оперативне обслуговування даної електроустановки, чим порушив вимоги п. 3.16.2 глави 3.16 розділу З НПАОП 40.1-1.21-98 Правил безпечної експлуатації електроустановок споживачів, затверджених наказом Держнаглядохоронпраці від 09.01.1998 № 4, п. 16 глави 1 розділу II Правил виконання оперативних перемикань в електроустановках, затверджених наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України 30.01.2018 № 77. При цьому, саме протиправні винні дії [PERSON] - диспетчера ОДЦ ВЕМ АТ «ДТЕК Дніпровські Електромережі» (Відповідача 2) мають причинно-наслідковий зв`язок зі шкодою - смертю працівника ПАТ «АМКР» [PERSON] . Враховуючи обставини настання нещасного випадку, встановлені спеціальною комісією та зафіксовані в Акті спеціального розслідування, інші порушення, які мали місце зі сторони інших осіб, в т.ч. працівників ПАТ «АМКР», не мають причинно-наслідкового зв`язку зі смертю [PERSON] , адже всі операції по вимкненню та ввімкненню роз`єднувача СКС-32-0 виконувались при відсутності напруги на ПЛ 35 кВ СКС-32, про що було достеменно відомо всім учасникам тих подій, і жодні дії / бездіяльність працівників ПАТ «АМКР» не могли призвести до смерті від ураження технічним електричним струмом за відсутності напруги на ПЛ 35 кВ СКС-32, адже напругу міг ввімкнути лише Відповідач 2 - АТ «ДТЕК Дніпровські Електромережі». І саме через несанкціоновану подачу напруги по лінії «Саксаганська-32» відбувся нещасний випадок та настала смерть [PERSON] , про що прямо зазначено спеціальною комісією в Акті спеціального розслідування (пп.7 п.4 Акту). У зв`язку з чим, просив суд відмовити в задоволені позовної заяви [PERSON] до Відповідача 1, - ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг», про відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок смерті працівника на виробництві. Представник відповідача Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» Ластіна Ю.С. направила на адресу суду відзив на позовну заяву в кому зазначила, що підприємство не погоджується з висновками, викладеними в Акті спеціального розслідування нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння), аварії, що стався (сталося/сталася) 23 травня 2023 року о 17 годині 36 хвилин від 10.04.2024 року,оскільки розслідування було проведено з численними порушеннями Порядку №337 так і прав ДТЕК, воно не було в повній мірі завершено, що призвело до хибних висновків комісії, наведених в Акті розслідування. Представник відповідача вказала, що під час складання акту розслідування відповідача ДТЕК не було залучено до участі у роботі комісії, що позбавило підприємство можливості надати свої зауваження до Акту (окрему думку), спеціальне розслідування не можливо вважати завершеним, оскільки ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» не були надані деякі запитуванні комісією документи. Комісією не було враховано вимоги п. 2.3.3, 3.1.2, 3.11.1, 4.1.1 Правил безпечної експлуатація електроустановок споживачів, затверджених наказом Комітету по нагляду за охороною праці Міністерства праці та соціальної політики України №4 від 09.01.1998 для робіт, які виконуються без зняття напруги на струмовідних частинах та поблизу них, належать роботи, що проводяться безпосередньо на цих частинах. Дослідивши письмові матеріали справи, суд доходить висновку про необхідність часткового задоволення позову, виходячи з наступного. При вирішенні питання про спричинення позивачеві моральної шкоди, суд враховує конкретні обставини справи, з урахуванням характеру, обсягу, тривалості та наслідків заподіяних позивачеві моральних страждань, стан його здоров`я, втрату професійної працездатності, вину підприємства в заподіянні шкоди, істотних вимушених змін у його життєвих стосунках. Судом встановлено, що 30 серпня 2014 року [PERSON] , [INFO] уклав шлюб з позивачем по справі, про що Центрально-Міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Криворізького міського управління юстиції у Дніпропетровській області складено відповідний актовий запис №762, що підтверджується Свідоцтвом про шлюб від 30.08.2014 року. Вказані обставини підтверджують, що позивач по справі [PERSON] є дружиною [PERSON] . [INFO] помер [PERSON] , про що 25 травня 2023 року Металургійним відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Кривому Розі Криворізького району Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління юстиції (м. Одеса) складено відповідний актовий запис №1235, що підтверджується Свідоцтвом про смерть від 25.05.2023 року. 10 квітня 2024 року комісією, утвореною наказом Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці від 30.05.2023 року N?946/ПС зі змінами, внесеними наказом Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці від 04.08.2023 №1304/ПС від 06.09.2023 №1486/ПС, від 27.10.2023 №1791/ПС, від 29.11.2023 №1968/ПС та від 04.04.2024 №592/ПС було складено Акт розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння), аварії, що стався (сталося/сталася) 23 травня 2023 року о 17 годині 36 хвилин, який затверджений начальником Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці В. О. Тригубенко 15 квітня 2024 року Відповідно до Акту від 10 квітня 2024 року форми Н-1/П проведення розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, що стався 23 травня 2023 року о 17 годині 36 хвилин на ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг», код ЄДРПОУ 24432974, комісія зі спеціального розслідування нещасного випадку, оглянувши місце настання нещасного випадку, ознайомившись з документацією підприємства, що стосуються даного нещасного випадку, з пояснювальними записками потерпілих, посадових осіб, причетних до нещасного випадку, протоколами опитуваних свідків та інших осіб, причетних до нещасного випадку, «Протоколу комісійного прослуховування архівних телефонних переговорів начальника зміни ЦМП ГД ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» з оперативно-диспетчерським центром АТ «ДТЕК», розглянувши Висновок експертної комісії від 06.11.2023, а також після детального вивчення обставин нещасного випадку, дійшла до висновку, що нещасний випадок зі смертельним наслідком з в.о. електрика дільниці ЦМП ГД ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» [PERSON] підпадає під вимоги підпункту 5 пункту 52 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 року №337, та комісією одноголосно визнаний таким, що пов`язаний з виробництвом , підлягає обліку та складається акт за формою Н-1/П. Актом форми Н-1/П про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом від 10 квітня 2024 року встановлені причини настання нещасного випадку:Основна: організаційна - порушення вимог безпеки під час експлуатації обладнання, устаткування, машин, механізмів, тощо порушення вимог п. 3.16.2 глави 3.16 розділу 3 НПАОП 40.1-1.21.-98 «Правил з безпечної експлуатації електроустановок споживачів», п. 16 глави 1 розділу ІІ Правил виконання оперативних перемикань в електроустановках. Супутні: Організаційна - недодержання вимог законодавства про охорону праці під час виконання робіт підвищеної небезпеки та/або експлуатації (застосування) устаткування підвищеної небезпеки, на які видано відповідний дозвіл, порушено п. 2.2.12 глави 2.2 розділу 2 НПАОП 40.1-1.21.-98 «Правил з безпечної експлуатації електроустановок споживачів», п. 6 глави 6 глави розділу ІІ Правил виконання оперативних перемикань в електроустановках; Організаційна недоліки під час навчання безпечному виконанню робіт, порушено додаток 1 до п. 3.13, п. 3.13 розділу 3 НПАОП 0.00-4.12-05 Типового положення про порядок проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці; додаток 3 до п. 2.1.4 п. 2.1.4. глави 2.1 розділу 2 НПАОП 40.1-1.21.-98 «Правил з безпечної експлуатації електроустановок споживачів». Технічна - незадовільний стан виробничих об`єктів, будівель, споруд, інженерних комунікацій, території, порушено: п. 1.12. підпункту а) глави 1 розділу 4 Правил експлуатації електроустаткування, п. 1 глави 1 розділу ІІ Правил виконання оперативних перемикань в електроустановках. Організаційна - невикористання засобів індивідуального захисту за їх відсутності, порушено: п. 2.1.7 глави 2.1 розділу 2, п. 2.3.20, п. 2.3.22 глави 2.3 розділу 2 НПАОП 40.1-1.21.-98 «Правил з безпечної експлуатації електроустановок споживачів», п. 4.1.4 глави 4.1 розділу 4 НПАОП 40.1 - 1.07 -01 Правил експлуатації електрозахисних засобів» Відповідно до п. 4 вказаного Акту №6 форми Н-1/П нещасний випадок стався за наступних обставин: 23.05.2023 електромонтер з ремонту та обслуговування електроустаткування ЦМП ГД ПАТ «АрселорМтаіл Кривий Ріг» [PERSON] працювала в зміні з 07 годин 00 хвилин до 19 години 00 хвилин. О 06 годині 10хвилин на змінно-зустрічних зборах електромонтер [PERSON] отримала дів начальника зміни ПМЦ ГД ПАТ «АрселорМтітал Кривий Ріг» [PERSON] наряд на оперативне та технічне обслуговування електрообладнання підстанцій «Кар?єрна» (РП-б) та «Бортова» ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг». Також [PERSON] повідомила [PERSON] про заплановані роботи по виводу у ремонт повітряної лінії (далі - ПЛ) 53Вк «Саксаганська N32» (далі -СКС32) згідно з заявкою АТ «ДТЕК Дніпровські Електромережі». О 06 годині 30 хвили [PERSON] автотранспортом підприємства була доставлена на підстанцію «Кар?єрна», на якій треба було виконувати заплановані роботи по виводу у ремонт ПЛ 35 кВСКС-32. 07 годині 00 хвилин [PERSON] виконала приймання зміни від електромонтера ЦМП ГД ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» [PERSON] , отримала відомості про стан обладнання та про всі зміни на підстанції, про що зроблений запис в Оперативному журналі СП «Кар?єрна» О 08 годині 10 хвилин [PERSON] доповіла начальнику зміни [PERSON] про приймання зміни, підготовку бланків перемикань №№ 1-8 (далі- БП) для виконання робіт переведення живлення підстанції по трансформатору №1 (далі - ПС по Т-1) а також відключенню роз?єднувача СКС-32-0 і ввімкненню заземлюючих ножів на роз?єднувачі СКС-32-0 у бік лінії згідно заявкою АТ «ДТЕК Дніпровські Електромережі». О 09 годині 50 хвилин надійшла заявка від диспетчера ЦДО ВЕМ ТА «ДТЕК Дніпровські Електромережі» [PERSON] проте, що ПЛ 35 Вк СКС-32 буде виводитись в ремонт на підстанції «Кар?єрна» і треба розвантажити (провести відключення споживачів з наступним зняттям навантаження) вказану лінію. З 09 години 10 хвилин до 09 години 22 хвилини згідно з вказівками начальника зміни [PERSON] електромонтером [PERSON] БП №1 були виконані операції з переводу живлення ПС по Т1,- вивішені плакати безпеки. Було виконано розвантаження ПЛ 35кВ СКС-32, про що [PERSON]. повідомила диспетчера ОДЦ ВЕМ ТА «ДТЕК Дніпровські Електромережі» [PERSON] . О 09 годині 40 хвилин диспетчер ОДЦ ВЕМ ТА «ДТЕК Дніпровські Електромережі» [PERSON] повідомив, що напруга з ПЛ 35ВкСКС-32 знята і дав вказівку відключити роз?єднувач СКС-32-0 на підстанції «Кар?єрна». О 09 годині 41 хвилині начальником зміни [PERSON] було повідомлено [PERSON] , що напруга з лінії знята. З 09 години 41 хвилини до 09 години 48 хвилин згідно з вказівкою начальника зміни [PERSON] по БП №2 електромонтером [PERSON] був відключений роз`єднувач СКС-32-0, про всі операції було повідомлено начальнику зміни [PERSON] , а [PERSON] доповіла диспетчеру ОДЦ ВЕМ АТ «ДТЕК Дніпровські Електромережі» [PERSON] . О 09 годині 59 хвилин від диспетчера ОДЦ ВЕМ АТ «ДТЕК Дніпровські Електромережі» [PERSON] надійшла вказівка, після перевірки відсутності напруги на роз`єднувачі СКС-32-0 у бік лінії, увімкнути заземлюючі ножі на роз`єднувачі СКС-32-0 у бік лінії. З 10 години 05 хвилин до 10 години 10 хвилин по БП №3 згідно з вказівкою начальника зміни [PERSON] електромонтером [PERSON] після перевірки відсутності напруги були ввімкнені заземлюючи ножі на роз`єднувачі СКС-32-0 у бік лінії, про що [PERSON] доповіла [PERSON] , а [PERSON] , в свою чергу, повідомила [PERSON] 0 16 годині зо хвилин від диспетчера ОДЦ ВЕМ АТ «ДТЕК Дніпровські Електромережі» [PERSON] надійшла заявка на розземлення ПЛ 35 кВ СКС-32, так як роботи на лінії завершені. 3 16 години зо хвилин до 16 години 37 хвилин згідно з вказівкою начальника зміни [PERSON] по БП №7 електромонтером [PERSON] були відключені заземлюючі ножі на роз`єднувачі СКС-32-0 у бік лінії, про що [PERSON] доповіла [PERSON] , а [PERSON] , в свою чергу, доповіла диспетчеру ОДЦ ВЕМ АТ «ДТЕК Дніпровські Електромережі». Повідомлення прийняв диспетчер [PERSON] . Згідно з пояснювальною запискою [PERSON] о 17 годині 08 хвилин від диспетчера ОДЦ ВЕМ АТ «ДТЕК Дніпровські Електромережі» [PERSON] надійшла заявка на ввімкнення роз`єднувача СКС-32-0, час на виконання перемикань не регламентується. Згідно з пояснювальною запискою [PERSON] о 17 годині 09 хвилин згідно з вказівкою начальника зміни [PERSON] по БП №8 електромонтеру [PERSON] необхідно було ввімкнути роз`єднувач СКС-32-0, операції по вимкненню та ввімкненню роз`єднувача СКС-32-0 виконувались при відсутності напруги на ПЛ 35 кВ СКС-32. При ввімкненні роз`єднувача СКС-32-0 на певному етапі роз`єднувач почало стопорити. При огляді роз`єднувача виявлено, що ніж фази «С» не входить до губок роз`єднувача. [PERSON] спробувала переввімкнути роз`єднувач, нічого не вийшло. Оскільки ПЛ 35 кВ СКС-32 свідомо знаходилась без напруги (це було ясно з того, що при сходженні контактів не виникала електрична дуга) [PERSON] вирішила дотиснути ніж фази «С» діелектричною штангою на 35 кВ. Всі перемикання виконувались з використанням необхідних засобів індивідуального захисту. Коли [PERSON] принесла діелектричну штангу, то зрозуміла, що нею вона не дістане до роз`єднувача. Про це вона проінформувала начальника зміни [PERSON] та в.о. електрика дільниці [PERSON] . О 17 годині 27 хвилин електромонтер [PERSON] повідомила начальника зміни [PERSON] , що завдання не виконано, так як ніж по фазі «С» не включився, про що вона повідомила в.о. електрика дільниці [PERSON] (…). 0 17 годині ЗО хвилин [PERSON] вийшов з автомобіля та направився на підстанцію « Кар`єрна », а [PERSON] та [PERSON] залишились в автомобілі. [PERSON] , будучи безпосереднім керівником і організатором робіт із забезпечення безперебійного електропостачання закріплених за об`єктами споживачів, проведення ремонтів електрообладнання, будівель і споруд на закріплених дільницях (в тому числі на підстанції «Кар`єрна»), маючи особисті ключі для входу на підстанцію, прибув на підстанцію «Кар`єрна» подивитися на проблеми, що виникли з роз`єднувачем СКС-32-0 і, якщо потрібно, викликати ремонтну бригаду. Подивившись на роз`єднувач, [PERSON] спитав у [PERSON] : «Лінія під напругою?». Вона відповіла: «Ні». [PERSON] попросив у [PERSON] щоб вона принесла діелектричну підставку. Коли [PERSON] принесла її, [PERSON] сказав: «Виконуйте мої вказівки; йдіть до роз`єднувача». Згідно з пояснювальною запискою [PERSON] : «було помітно, що [PERSON] дуже поспішає». [PERSON] зайшла під захисний піддашок, що розташований під роз`єднувачем СКС-32-0. [PERSON] давав вказівки: «Ввімкнути роз`єднувач, зупинитись, повернутись назад, і так кілька разів». [PERSON] його не бачила, так як знаходилась під захисним піддашком і дивилась на свої руки, реагувала тільки на голос [PERSON] , який йшов явно перед нею зі сторони фази «С». Потім [PERSON] сказав: «Дотягуйте роз`єднувач» (в момент усіх маніпуляцій напруги на лінії не було, так як в момент з`єднання та роз`єднання контактів не виникала електрична дуга, яка виникає, якщо лінія під напругою). [PERSON] доввімкнула роз`єднувач, так як відчула клацання блокування та вийшла з-під захисного піддашка для огляду. Електромонтер [PERSON] побачила [PERSON] стоячим на землі. [PERSON] підійшла до роз`єднувача з боку лінії, а [PERSON] стояв навпроти. При огляді роз`єднувача [PERSON] здалося, що контакти зійшлися нормально, але [PERSON] сказав, що щось не так і попросив [PERSON] принести діелектричні рукавички. [PERSON] відійшла на деяку відстань і почула характерний звук електричної дуги і звук падіння, оглянулась та побачила [PERSON] лежачим на землі біля роз`єднувача СКС-32-0 обличчям донизу. 0 17 годині 36 хвилин електромонтер [PERSON] телефоном повідомила начальника зміни [PERSON] , що на підстанції «Кар`єрна» при спробі увімкнути роз`єднувач СКС-32-0 [PERSON] було уражено електричним струмом, необхідно викликати бригаду швидкої допомоги. Спеціальною комісією з розслідування нещасного випадку встановлено: 1. Під час того, як електромонтер [PERSON] відійшла за діелектричними рукавичками, в.о. електрика дільниці [PERSON] імовірно взяв ізолюючу штангу, піднявся на діелектричну підставку та спробував штангою дотиснути ніж фази «С» до губок роз`єднувача. У цей час по лінії було подано напругу, між ножем та губками роз`єднувача виникла електрична дуга, якою був уражений [PERSON] (точка входу - кисть правої руки, точка виходу - живіт та грудна клітина).» 7. Нещасний випадок з в.о. електрика дільниці [PERSON] відбувся через несанкціоновану подачу напруги по лінії «Саксаганська-32». Згідно з відповіддю ТОВ «ОКТАНТ-А» від 25.05.2023 №305/25-01, що надає послуги з обслуговування систем диспетчерського зв`язку АТ «ДТЕК Дніпровські Електромережі», записи переговорів диспетчерів на сервері переговорів - відсутні. Згідно з «Протоколом комісійного прослуховування архівних телефонних переговорів начальника зміни ЦМП ЕД ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг від 23.06.2023» (далі - Протокол від 23.06.2023) з оперативно-диспетчерським центром АТ «ДТЕК Дніпровські Електромережі», підтвердження про те, що ввімкнено роз`єднувач СКС-32-0 на підстанції «Кар`єрна» в АТ «ДТЕК Дніпровські Електромережі» від [PERSON] не надходило, та з нею не було узгоджено подачу напруги на лінію СКС-32. Так о 17 годині 41 хвилині згідно з файлом №6910 Протоколу, начальнику зміни [PERSON] зателефонував диспетчер ОДЦ ВЕМ АТ «ДТЕК Дніпровські Електромережі» [PERSON] та сказав: «Загружаемся на СКС-32», [PERSON] запитала: «У вас что, линия под напряжением... была?... Сакса- ганская 32?», [PERSON] : «Еще раз, что вы говорите?», [PERSON] : «Линия Саксаган- ская 32 - без напряжения или под напряжением?», [PERSON] : «Под напряжением, уже», [PERSON] : «Так мы не доложили, что включили - нулевой», [PERSON] : «Тю, а че так долго?», [PERSON] «Не включалась, у нас человек попал под напряжение». Диспетчер АТ «ДТЕК Дніпровські Електромережі» [PERSON] віддав команду подати напругу на лінію «Саксаганська-32», не отримавши підтвердження від [PERSON] про те, що роз`єднувач СКС-32-0 увімкнено. Згідно з висновком експертної комісії від 06.11.2023: Питання: Чи відповідали рішення та дії працівника енергопостачальної організації АТ «ДТЕК Дніпровські Електромережі» про подачу напруги на лінію «Саксаганська 32» вимогам нормативних документів? Відповідь: Рішення та дії працівника енергопостачальної організації АТ «Дніпровські Електромережі» про подачу напруги на лінію «Саксаганська 32» не відповідали вимогам нормативних документів, тому що, диспетчер АТ «ДТЕК Дніпровські Електромережі» [PERSON] , який дав команду на подачу напруги по лінії «Саксаганська-32», не одержавши на це дозволу від оперативного працівника - начальника зміни ЦМП ГД [PERSON] , котра мала право, віддавати але не віддала на той момент такого розпорядження на оперативне обслуговування даної електроустановки. Тобто, згідно цих неузгоджених дій, на думку експертної групи [PERSON] порушив вимоги п. 3.16.2 НПАОП 40.1-1.21-98 «Правила безпечної експлуатації електроустановок споживачів». Відповідно до п. 8 Акту за формою Н-1/П встановлено, що особи які допустили порушення вимог законодавства з охорони та гігієни праці та органу який проводить досудове розслідування (у разі складання тимчасового акту форми Н-1): [PERSON] - диспетчер ОДЦ ВЕМ АТ «ДТЕК Дніпровські Електромережі», [PERSON] - електромонтер з ремонту та обслуговування електроустаткування ЦМП ГД ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг», [PERSON] - начальник зміни ЦМП ГД ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг», [PERSON] , виконуючий обов`язки заступника начальника ЦМП ГД ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг», [PERSON] - начальник ЦМП ГД ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг», [PERSON] - головний енергетик відділу головного енергетика правління ГД ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг», [PERSON] - виконуючий обов`язки електрика дільниці ЦМП ГД ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг». В п. 7 Акту нещасного випадку на виробництві надано висновки комісії, відповідно до яких нещасний випадок зі смертельним наслідком з в.о. електрика дільниці ЦМП ГД ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» [PERSON] визнано таким, що пов`язаний з виробництвом. Статтею 3 Конституції України передбачається, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави. Частина 4 статті 43, частина 1 статті 46 Конституції України передбачають, що кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом. Громадяни мають право на соціальний захист, що включає право на забезпечення їх у разі повної, часткової або тимчасової втрати працездатності, втрати годувальника, безробіття з незалежних від них обставин, а також у старості та в інших випадках, передбачених законом. У відповідності до ст.4 Закону України «Про охорону праці» державна політика в області охорони праці базується, зокрема, на принципах пріоритету життя і здоров`я працівників, повної відповідальності роботодавця за створення належних, безпечних і здорових умов праці, соціального захисту працівників, повного відшкодування шкоди особам, які постраждали від нещасних випадків на виробництві і професійних захворювань. Згідно ч.1,3 ст.13 ЗУ «Про охорону праці», роботодавець зобов`язаний створити на робочому місці в кожному структурному підрозділі умови праці відповідно до нормативно-правових актів, а також забезпечити додержання вимог законодавства щодо прав працівників в галузі охорони праці. Відповідно до положень статті 6 Закону України «Про охорону праці» від 14.10.1992р. N2694-XII (зі змінами та доповненнями), які діяли на час виникнення правовідносин, передбачено, що умови праці на робочому місці, безпека технологічних процесів, машин, механізмів, устаткування та інших засобів виробництва, стан засобів колективного та індивідуального захисту, що використовуються працівником, а також санітарно-побутові умови повинні відповідати вимогам законодавства. Стаття 153 Кодексу законів про працю України визначено, що на всіх підприємствах, в установах, організаціях створюються безпечні і нешкідливі умови праці. Забезпечення безпечних і нешкідливих умов праці покладається на власника або уповноважений ним орган. Умови праці на робочому місці, безпека технологічних процесів, машин, механізмів, устаткування та інших засобів виробництва, стан засобів колективного та індивідуального захисту, що використовуються працівником, а також санітарно-побутові умови повинні відповідати вимогам нормативних актів про охорону праці. Власник або уповноважений ним орган повинен впроваджувати сучасні засоби техніки безпеки, які запобігають виробничому травматизмові, і забезпечувати санітарно-гігієнічні умови, що запобігають виникненню професійних захворювань працівників. Відповідно до ст.23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Відповідно до ч.1 ст.1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Згідно з ч.2 ст.1168 ЦК України, моральна шкода, завдана смертю фізичної особи відшкодовується її чоловіку (дружині), батькам (усиновлювачам), дітям (усиновленим), а також особам, які проживають з нею однією сім`єю. Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку з між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Право на звернення до суду про відшкодування моральної шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи виникає у зв`язку з настанням певних подій: каліцтво, ушкодження здоров`я або смерть фізичної особи. Рішенням Конституційного Суду України від 08.10.2008 року № 20-рп/2008 (справа про страхові виплати) визначено, що саме право громадян на відшкодування моральної шкоди не порушено, оскільки ст.237-1 КЗпП України (для потерпілих) та ст.1167 ЦК України (для членів сімей потерпілих) їм надано право відшкодовувати моральну шкоду за рахунок власника або уповноваженого ним органу (роботодавця). Суд встановив обставини справи, дійшов висновку, що позивачу заподіяна моральна шкода у зв`язку з втратою близької людини - смертю чоловіка, яка настала внаслідок нещасного випадку на підприємстві відповідача ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг», в тому числі і з вини відповідача АТ «ДТЕК Дніпровські Електромережі». Щодо посилання представника АТ «ДТЕК «Дніпровські Електромережі» щодо наявних порушень під час складання акту суд зазначає, що Вимога про визнання нещасного випадку таким, що не пов`язаний з виробництвом не підлягає задоволенню також з наступних підстав. Пунктом 12 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, який був затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 року №337 (далі - Порядок), визначено, що на підприємстві (в установі, організації) утворюється комісія з розслідування нещасних випадків та/або гострих професійних захворювань (отруєнь), що не підлягають спеціальному розслідуванню (далі - комісія). Комісія утворюється наказом роботодавця не пізніше наступного робочого дня після отримання інформації про нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) від безпосереднього керівника робіт, повідомлення від закладу охорони здоров`я, заяви потерпілого, членів його сім`ї чи уповноваженої ним особи. Відповідно до п. 29 Порядку, факт настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) на виробництві може бути встановлено в судовому порядку. Якщо такий факт встановлено в судовому порядку і нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) не підлягають спеціальному розслідуванню, розслідування організовує підприємство (установа, організація), де сталися такі випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), або його правонаступник у разі реорганізації цього підприємства (установи, організації). Згідно п. 34 Порядку, рішення щодо визнання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) пов`язаними чи не пов`язаними з виробництвом приймається комісією (спеціальною комісією) шляхом голосування простою більшістю голосів. У разі рівної кількості голосів членів комісії (спеціальної комісії) голос голови комісії (спеціальної комісії) є вирішальним. Відповідно до п. 58 Порядку, протягом трьох років з дати отримання акта за формою Н-1 потерпілий, член його сім`ї чи уповноважена ними особа або органи, установи та організації, представники яких брали участь у розслідуванні нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), мають право звернутися до роботодавця, Держпраці або її територіального органу щодо призначення повторного розслідування (спеціального розслідування) у зв`язку з незгодою з обставинами та причинами настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та/або з висновком комісії, які викладені в акті за формою Н-1. За наявності документів, що можуть суттєво вплинути на висновки комісії (спеціальної комісії), роботодавцем, Держпраці або її територіальним органом (або юридичною особою, яка утворювала комісію, та її органом управління) вживаються заходи до призначення повторного розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння). Голова Держпраці або керівник її територіального органу у разі невиконання спеціальною комісією визначених цим Порядком обов`язків має право призначити повторне спеціальне розслідування нещасного випадку, притягти до відповідальності посадових осіб територіального органу Держпраці та підприємства (установи, організації), які допустили порушення вимог цього Порядку. Повторне розслідування (спеціальне розслідування) нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) проводиться комісією (спеціальною комісією) в іншому складі (із заміною всіх членів комісії). Висновки повторного спеціального розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) можуть бути оскаржені лише у судовому порядку. Зазначені положення Порядку дають підстави дійти висновку, що до виключної компетенції комісії (спеціальної комісії) по розслідуванню нещасного випадку належать повноваження з визнання нещасного випадку таким, що не пов`язаний з виробництвом, і такий факт не може бути визнаний таким у судовому порядку. Саме комісія (спеціальна комісія) встановлює факт пов`язаності чи непов`язаності нещасного випадку з виробництвом. Рішення комісії (спеціальної комісії) та відповідний акт можуть бути оскаржені до суду. У цьому випадку суд має встановити наявність або відсутність порушень при їх складанні, у тому числі й перевірити обґрунтованість визнання комісією нещасного випадку таким, що пов`язаний / не пов`язаний з виробництвом, і відповідно до цього ухвалити рішення. Суд не уповноважений встановлювати або вважати доведеним факт пов`язаності чи не пов`язаності нещасного випадку з виробництвом. Аналогічні висновки містяться у Постанові Великої Палати Верховного Суду від 22.05.2024 року у справі № 227/2301/21. Таким чином, суд дійшов висновку, про наявність правових підстав для відшкодування моральної шкоди Позивачу. Відповідно до п.9 Постанови Пленуму Верховного Суду України Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди №4 від 31.03.1995 року з подальшими змінами, яким передбачено, що розмір моральної шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнає позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Позивач є дружиною [PERSON] , а відтак є особою, яка переносить тяжкі моральні страждання, назавжди позбавлена можливості спілкування з рідною людиною, позбавлена можливості отримувати піклування та допомогу від чоловіка, незворотність втрати завдає їй моральні страждання. Позивач оцінює моральну шкоду, заподіяну йому в наслідок загибелі її чоловіка, у 10 000 000,00 грн. Враховуючи ступінь фізичних і моральних страждань позивача, їх тривалість і тяжкість, незворотність втрати, наслідків, що наступили, виходячи, з міркувань розумності, виваженості та справедливості, суд приходить до висновку, що стягненню з Публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг» та Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпропетровські Електромережі» на користь позивача у відшкодування моральної шкоди, завданої загибеллю чоловіка, підлягає 400 000,00 грн. в рівних частинах, що буде відповідати тим стражданням і переживанням, які позивач пережив та переносить на теперішній час. При зверненні до суду із позовом позивач звільнений від сплати судового збору на підставі положення п. 2 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір». Зі змісту положень п.3 ч. 3 ст. 175, п.1.ч.1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається сумою грошових коштів, якщо позов підлягає грошовій оцінці. Позивач подала позов про стягнення моральної шкоди, завданої смертю працівника на виробництві та визначила її у грошовому вимірі, тому позовна вимога є майновою. Такий висновок міститься в Постанові Верховного Суду від 28 листопада 2018 року справа № 761/11472/15-ц. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених вимог. Так, відповідно до ч. 6 ст. 141 ЦПК України, якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Згідно з п.1 ч.1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою або фізичною особою-підприємцем ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати. Відтак, відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір», пропорційно до задоволених вимог, суд стягує з відповідачів ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг»» та АТ «ДТЕК Дніпропетровські Електромережі» в дохід держави судовий збір в сумі 2000,00 грн. ( 200000,00 х 1%=2000,00). Враховуючи вищевикладене,

Outcome: partial