Jurisdiction: civil
Date: 2024-07-07 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовною заявою до відповідача, в якому просить стягнути з [PERSON] на користь КНП „Дрогобицька міська лікарня № 1 Дрогобицької міської ради на стаціонарне лікування потерпілого від злочину [PERSON] у розмірі 23940 грн. Позовні вимоги мотивує тим, що Дрогобицькою окружною прокуратурою здійснювалося підтримання публічного обвинувачення у кримінальному проваджені внесеному 12.10.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №12023141110000912 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.І ст.286 КК України. Згідно з обвинувальним актом, встановлено, що Досудовим розслідуванням встановлено, що 12 жовтня 2023 року приблизно о 12 годині ЗО хвилин [PERSON] , керуючи технічно справним автомобілем марки «Honda» моделі «Accord», реєстраційний номер [NUMBER] , рухаючись вулицею Задвірна в місті Стебнику Львівської області, в напрямку вулиці Дрогобицька, на нерегульованому перехресті нерівнозначних доріг (вулиці Задвірна та автодороги Східниця-Пісочна), виїжджаючи з другорядної дороги на головну для подальшого руху в напрямку вулиці Дрогобицька, не надала переваги в русі автомобілю марки «Ford» моделі «Mondeo» реєстраційний номер [NUMBER] , під керуванням [PERSON] , який рухався проїзною частиною автодороги Східниця-Пісочна з міста Трускавець в напрямку міста Дрогобич, внаслідок чого відбулось зіткнення вказаних транспортних засобів. В результаті цієї дорожньо-транспортної пригоди пасажир автомобіля марки «Honda» моделі «Accord», реєстраційний номер [NUMBER] , [PERSON] , отримала тілесні ушкодження у вигляді синців на тильній поверхні лівої кисті, на передній поверхні верхньої третини лівого стегна, тупу травму грудної клітки, закритий перелом правої ключиці, закритий перелом ІІ-ІП-ХИ ребер справа із правобічним гемопневмотораксом, закритий перелом верхньої і нижньої гілки лівої лонної кістки з незначним зміщенням, забій нирок, які мають характер тілесних ушкоджень середнього ступеня тяжкості за ознакою тривалості розладу здоров`я. В даній дорожній обстановці, що призвела до дорожньо-транспортної пригоди, водій автомобіля марки «Honda» моделі «Accord», реєстраційний номер [NUMBER] , [PERSON] , керуючи технічно справним автомобілем, грубо порушила вимоги Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 №1306 (із змінами та доповненнями). Обвинувальний акт у даному кримінальному провадженні скеровано у Дрогобицького міськрайонного суд Львівської області для розгляду по суті. Ухвалою Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 19.01.2024 кримінальне провадження відносно [PERSON] закрито у зв`язку з примирення потерпілого з обвинуваченим. Так, згідно довідки КНП «Дрогобицька міська лікарня №1» Дрогобицької міської ради №45 від 05.01.2024 внаслідок отриманих тілесних ушкоджень, перебувала на стаціонарному лікуванні у травматологічному відділені КНП «Дрогобицька міська лікарня №1» Дрогобицької міської ради [PERSON] з 12.10.2023 по 16.10.2023 тобто 4 ліжко/днів, вартість лікування якої склала 5 040 грн., а також внаслідок отриманих тілесних ушкоджень, перебувала на стаціонарному лікуванні у травматологічному відділені КНП «Дрогобицька міська лікарня №1» Дрогобицької міської ради [PERSON] з 12.10.2023 по 27.10.2023 тобто 15 ліжко/днів, вартість лікування якої склала 18 900 грн. Витрати на лікування потерпілого неповнолітнього від злочину лікарні Відповідачем відшкодовані не були. Зазначає, що Дрогобицька міська рада є засновником КНП «Дрогобицька міська лікарня №1", якою проводилось лікування потерпілого від кримінального правопорушення вчиненого. Однак, на запит окружної прокуратури відділ охорони здоров`я Дрогобицької міської ради, а також виконавчий комітет Дрогобицької міської ради повідомили, що не вживали самостійно будь-яких заходів, в тому числі представницького характеру, щодо стягнення з винної особи коштів до бюджету, та не планують вживати, що в свою чергу підтверджує факт неналежного здійснення захисту інтересів держави суб`єктом владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження. Звертає увагу суду на те, що ненадходження коштів, витрачених на стаціонарне лікування потерпілого до бюджету порушує інтереси держави, оскільки відбувається недофінансування бюджетних установ, організацій, соціальних програм, що створює загрозу стабільності соціальної політики держави, що і дає підстави прокурору для звернення до суду для захисту державних інтересів. 29.04.2024 суддею отримано відповідь № 566552 з ЄДДР. Ухвалою судді Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 30.04.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, про що повідомити сторони, визначено відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. Відповідно до ч.5 ст.279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. Клопотання про розгляд справи за участю сторін від учасників судового процесу не надходило. Відповідачем відзиву на позовну заяву суду не надано. У відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, вивчивши та дослідивши матеріали справи, повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, розглянувши справу в межах заявлених вимог, приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. Судом встановлено, що Дрогобицьким міськрайонним судом Львівської області було розглянуто кримінальне провадження №12023141110000912 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.286 КК України відносно [PERSON] , яке за результатом розгляду ухвалою від 19.01.2024 було закрито у зв`язку з примирення потерпілого з обвинуваченим. Зі змісту вищевказаної ухвали вбачається, що 12 жовтня 2023 року приблизно о 12 годині 30 хвилин [PERSON] , керуючи технічно справним автомобілем марки «Honda» моделі «Accord», реєстраційний номер [NUMBER] , рухаючись вулицею Задвірна в місті Стебнику Львівської області, в напрямку вулиці Дрогобицька, на нерегульованому перехресті нерівнозначних доріг (вулиці Задвірна та автодороги Східниця-Пісочна), виїжджаючи з другорядної дороги на головну для подальшого руху в напрямку вулиці Дрогобицька, не надала переваги в русі автомобілю марки «Ford» моделі «Mondeo» реєстраційний номер [NUMBER] , під керуванням [PERSON] , який рухався проїзною частиною автодороги Східниця-Пісочна з міста Трускавець в напрямку міста Дрогобич, внаслідок чого відбулось зіткнення вказаних транспортних засобів. В результаті цієї дорожньо-транспортної пригоди пасажир автомобіля марки «Honda» моделі «Accord», реєстраційний номер [NUMBER] , [PERSON] , отримала тілесні ушкодження у вигляді синців на тильній поверхні лівої кисті, на передній поверхні верхньої третини лівого стегна, тупу травму грудної клітки, закритий перелом правої ключиці, закритий перелом ІІ-ІІІ-ХІІ ребер справа із правобічним гемопневмотораксом, закритий перелом верхньої і нижньої гілки лівої лонної кістки з незначним зміщенням, забій нирок, які мають характер тілесних ушкоджень середнього ступеня тяжкості за ознакою тривалості розладу здоров`я. В даній дорожній обстановці, що призвела до дорожньо-транспортної пригоди, водій автомобіля марки «Honda» моделі «Accord», реєстраційний номер [NUMBER] , [PERSON] , керуючи технічно справним автомобілем, грубо порушила вимоги Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 №1306 (із змінами та доповненнями). Відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Частиною 3 статті 128 КПК України передбачено, що цивільний позов в інтересах держави пред`являється прокурором. Згідно із ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ч.2 ст.1191 ЦК України держава має право зворотної вимоги до фізичної особи, винної у вчиненні злочину, у розмірі коштів, витрачених на лікування особи, яка потерпіла від цього злочину. Частиною 1 статті 1206 ЦК України передбачено, що особа, яка вчинила злочин, зобов`язана відшкодувати витрати закладові охорони здоров`я на лікування потерпілого від цього злочину, крім випадку завдання шкоди при перевищенні меж необхідної оборони або у стані сильного душевного хвилювання, що виникло раптово внаслідок насильства або тяжкої образи з боку потерпілого. Відповідно до п.3 постанови Пленуму Верховного Суду України №11 від 07.07.1995 «Про відшкодування витрат на стаціонарне лікування особи, яка потерпіла від злочину та судових витрат» питання про відшкодування витрат на стаціонарне лікування потерпілого вирішується згідно з «Порядком обчислення розміру фактичних витрат закладу охорони здоров`я на стаціонарне лікування потерпілого від злочинного діяння та зарахування стягнених з винних осіб коштів до відповідного бюджету і їх використання», затвердженим постановою Кабінету Міністрів України №545 від 16.07.1993. Витрачені на стаціонарне лікування кошти підлягають відшкодуванню у повному обсязі і зараховуються до відповідного державного бюджету залежно від джерел фінансування закладу охорони здоров`я або на рахунок юридичної особи, якій належить останній. Відповідно до довідки КНП «Дрогобицька міська лікарня №1» Дрогобицької міської ради №45 від 05.01.2024, внаслідок отриманих тілесних ушкоджень, перебувала на стаціонарному лікуванні у травматологічному відділені КНП «Дрогобицька міська лікарня №1» Дрогобицької міської ради [PERSON] з 12.10.2023 по 16.10.2023 тобто 4 ліжко/днів, вартість лікування якої склала 5 040 грн., а також внаслідок отриманих тілесних ушкоджень, перебувала на стаціонарному лікуванні у травматологічному відділені КНП «Дрогобицька міська лікарня №1» Дрогобицької міської ради [PERSON] з 12.10.2023 по 27.10.2023 тобто 15 ліжко/днів, вартість лікування якої склала 18 900 грн. Відповідно до п.2 «Порядку обчислення розміру фактичних витрат закладу охорони здоров`я на стаціонарне лікування потерпілого від злочинного діяння та зарахування стягнення з винних осіб коштів до відповідного бюджету і їх використання», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №545 від 16.07.1993 сума коштів, яка підлягає відшкодуванню, визначається закладом охорони здоров`я, в якому перебував на лікуванні потерпілий, виходячи з кількості ліжко-днів, проведених ним в стаціонарі та вартості витрат на його лікування в день. Кількість ліжко-днів визначається на підставі медичної картки стаціонарного хворого (форма 003/у) або інших документів, які підтверджують дату госпіталізації та виписки хворого із стаціонару лікувального закладу. Визначення суми витрат на лікування потерпілого за один ліжко-день провадиться виходячи з фактичної кількості ліжко-днів і загальної суми фактичних витрат за місяць (в якому проводилось лікування) на утримання лікувального закладу, за винятком витрат на капітальні вкладення, капітальний ремонт і придбання інвентарю та обладнання. Згідно з п.4 зазначеного Порядку стягнені в установленому порядку кошти залежно від джерела фінансування закладу охорони здоров`я, у якому перебував на стаціонарному лікуванні потерпілий, зараховуються до відповідного бюджету або на користь юридичної особи (відомства), якій належить заклад охорони здоров`я. Відповідно до публічно оприлюдненого рішення Дрогобицької міської ради №1319 сесії ради «Про бюджет Дрогобицької міської територіальної громади на 2023 рік» встановлено, що на 2023 рік відповідно до статті 55 Бюджетного кодексу України захищеними видатками бюджету Дрогобицької міської територіальної громади видатки загального фонду на оплату праці працівників бюджетних установ, а також придбання медикаментів та перев`язувальних матеріалів, з чого слід зробити висновок, що витрачені кошти закладом охорони здоров`я використовуються на вказані вище потреби. Крім того в статуті КНП «Дрогобицька міська лікарня №1» у пункті 7.1.6. зазначено, що організовувати свою діяльність щодо забезпечення виконання договору про надання медичної допомоги та медичних послуг за рахунок коштів місцевого бюджету та виконання інших укладених договорів. Також відповідно до пункту 10.3 статуту джерелами формування майна підприємств є: - кошти отримані за договором з НСЗУ, - комунальне майно;- кошти та інше майно, одержані від надання медичної допомоги та медичних послуг Підприємства;- кошти місцевого бюджету в частині медичної субвенції та додаткові у разі необхідності;- цільові кошти; - кредити банків;- безоплатні або благодійні внески, гранти, дарунки, пожертвування організацій і фізичних осіб; - інші джерела, не заборонені законом. Разом з тим, орган, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження у спірних правовідносинах, відповідно до ст.10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», є Дрогобицька міська рада, оскільки КНП «Дрогобицька міська лікарня № 1» відділу охорони здоров`я виконавчих органів Дрогобицької міської ради є її комунальним підприємством. Статтею 56 ЦПК України передбачено, що прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача. Поряд з тим, відповідно до правової позиції Великої Палати Верховного суду України у справі № 912/2385/18, щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює у судовому провадженні компетентний орган, який відсутній або всупереч вимогам закону не здійснює захисту чи робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом і які є підставами для звернення прокурора до суду, підставою для представництва прокурором інтересів держави в суді є належне обґрунтування, підтверджене достатніми доказами, зокрема (але не виключно): повідомленням прокурора на адресу відповідного компетентного органу про звернення до суду від його імені, відповідними запитами, а також копіями документів, отриманих від такого органу, що свідчать про наявність підстав для такого представництва Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18 зробила правовий висновок про те, що прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу (п.37 Постанови). Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк (п. 38). Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу (п.40 Постанови). Аналогічні правові висновки зазначено Верховним Судом у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у постанові від 30.07.2020 у справі № 904/5598/18. На виконання вказаних вимог прокурор звертався із запитами на адресу позивача про те, чи вживаються уповноваженими органами заходи щодо Відповідача шляхом подання позовної заяви про стягнення коштів. Крім цього, як вбачається з повідомлення Відділу охорони здоров`я виконавчих органів Дрогобицької міської ради від 08.04.2024 № 369 відділ охорони здоров`я виконавчих органів Дрогобицької міської ради не подавав та не планує подавати самостійно позовну заяву про відшкодування шкоди, заподіяної кримінальним правопорушенням, вчиненим [PERSON] за лікування в КНП «Дрогобицька міська лікарня №1» ДМР [PERSON] та [PERSON] та просить Дрогобицьку окружну прокуратуру Львівської області вжити заходів представницького характеру шляхом пред`явлення позовної заяви в інтересах держави в особі КНП «Дрогобицької міської лікарні №1» ДМР про стягнення коштів за стаціонарне лікування. Зазначену інформацію про не звернення ні відділом охорони здоров`я виконавчих органів Дрогобицької міської ради, ні КНП «Дрогобицької міської лікарні №1» Дрогобицької міської ради до суду з позовом про відшкодування шкоди за стаціонарне лікування потерпілого від кримінального правопорушення в КНП «Дрогобицька міська лікарня №1» Дрогобицької міської ради підтверджено й листом Дрогобицької міської ради від 08.04.2024 № 812 Відповідно до ст.13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження. При цьому, Європейський суд з прав людини у рішенні від 29.06.2006 у справі «Пантелеєнко проти України» зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом. У рішенні від 31.07.2003 у справі «Дорани проти Ірландії» Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття «ефективний засіб» передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. При чому, як наголошується у рішенні Європейського суду з прав людини ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними. При вирішенні справи «Каіч та інші проти Хорватії» (рішення від 17.07.2008) Європейський Суд з прав людини вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту, але без його практичного застосування. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права. Незвернення Дрогобицької міської ради до суду свідчить про неналежний та неефективний спосіб захисту порушених інтересів держави уповноваженим органом та є правовою підставою для звернення прокуратури до суду з позовом. Таким чином, Дрогобицька міська рада не пред`явила позов про стягнення збитків, як ефективний спосіб захисту порушених прав, з приводу стягнення коштів, що свідчить про неналежне здійснення своїх повноважень протягом розумного строку, як про це зазначено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18. Окрім цього, що стосується «розумності строку», про які зазначається в постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18 слід зазначити, що такі строки слід рахувати з моменту коли компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав відповідні повноваження для їх захисту, проте всупереч цим інтересам за захистом до суду не звернувся. Звернення окружної прокуратури до суду спрямоване на задоволення суспільної потреби у відновленні законності при вирішенні суспільно значимого питання - відшкодування витрат за лікування потерпілого від кримінального правопорушення, яке вчинив Відповідач. Вирішуючи питання про справедливу рівновагу між інтересами суспільства і конкретної особи Європейський суд з прав людини у своєму рішенні у справі «Трегубенко проти України» від 02.11.2004 категорично ствердив, що «правильне застосування законодавства незаперечно становить «суспільний інтерес» (п.54 рішення). Статтею 90 Бюджетного кодексу України передбачено, що видатки на фінансування лікарні (КНП «Дрогобицька міська лікарня №1» Дрогобицької міської ради) здійснюються за рахунок коштів місцевого бюджету, а тому несплата коштів відповідачем суттєво порушує інтереси держави у зв`язку з недоотриманням коштів для фінансування закладу охорони здоров`я. Вказані обставини свідчать про порушення інтересів держави та наявність підстав для представництва вказаних інтересів органами прокуратури. Отже, повноваження прокурора на пред`явлення даного позову є підставними. Як зазначено вище, КНП «Дрогобицька міська лікарня №1», яким проводилось лікування [PERSON] та [PERSON] перебуває у комунальній власності та фінансується з Дрогобицької міської ради Львівської області, яка є його засновником. Враховуючи вищенаведене, суд вважає, що з відповідача слід стягнути на користь Дрогобицької міської ради кошти витрачені на лікування в розмірі 23940,00 грн. Відповідно до п.6 ч.1 ст.264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує питання як слід розподілити між сторонами судові витрати. Відповідно до п.6 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення, а тому згідно з вимогами ст.141 ЦПК України та ст.4 Закону України "Про судовий збір" з відповідача слід стягнути судовий збір в дохід держави в сумі 1211,20 грн.

Outcome: approved