Jurisdiction: civil
Date: 2024-07-03 00:00:00

Позивач звернулася до Люботинського міського суду Харківської області з позовом, в якому просить визначити їй додатковий строк два місяці з дня набрання рішення законної сили\~ для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] . В обґрунтування позову позивач зазначила, що [INFO] помер батько позивача [PERSON] . У встановлений законом шестимісячний строк із заявою про прийняття спадщини [PERSON] звернутись не встигла, подала таку заяву лише 19.01.2024. Поважність причин пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини позивач обґрунтовує тим, що у зв`язку із введенням Україні воєнного стану, викликаного повномасштабним вторгненням РФ на територію України, по-перше, тривалий час не працювали нотаріальні контори, по-друге, позивач була вимушена покинути місце проживання та облаштовувати нове життя у м. Ужгороді, де вона була зареєстрована яяк внутрішньо переміщена особа. Викликані повномасштабним вторгненням РФ на територію України важкий психологічний стан, необхідність облаштовувати життя в новому місці, шукати роботу та засоби для існування, на думку позивача, є саме тими об`єктивними та непереборними труднощами, які завадили вчасно реалізувати своє право на спадкування після смерті батька. Позивач та її представник в судовому засіданні поданий позов підтримали та просили його задовольнити. Відповідач [PERSON] подав заяву про визнання позову та розгляд справи без його участі. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] в судове засіданні не з`явились, про дату та час судового розгляду повідомлялись завчасно та належним чином, про причини неявки не повідомили. В подальшому, відповідно до ч. 11 ст. 128 ЦПК України, було розміщено оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України про виклик відповідачів [PERSON] та [PERSON] до суду, однак останні в судове засідання на вказану в оголошенні дату не з`явились, жодних заперечень проти позову до суду не надали, про причини неявки суд не повідомили. Частиною 11 статті 128 ЦПК України передбачено, що з опублікуванням оголошення про виклик відповідач вважається повідомленим про дату, час і місце розгляду справи. Виходячи з викладеного, а також враховуючи положення ст. 130 Цивільного процесуального кодексу України суд вважає, що відповідачі належним чином повідомлені про дату та час судового розгляду справи, отже суд, з урахуванням положень ч. 4 ст. 280 ЦПК України, за згодою позивача розглядає справу в заочному порядку. Представник третьої особи, Харківська районна державна нотаріальна контора відокремлений підрозділ м. Люботин, направив до суду заяву, про розгляд справи без його участі. Під час розгляду справи судом встановлено наступне. [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 24.01.2024. Наявність родинних зв`язків позивача [PERSON] та померлого [PERSON] підтверджується свідоцтвом про народження позивача серії [NUMBER] від 12.09.1981, згідно якого батьками позивача є [PERSON] та [PERSON] , та свідоцтвом про одруження серії [NUMBER] від 06.10.2001, за результатом укладення якого позивач змінила прізвище на Хмель. 19 січня 2024 року [PERSON] звернулась до Харківської районної державної нотаріальної контори Харківської області із заявою про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] , що підтверджується копії спадкової справи. Відповідно до положень статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Частиною другою статті 1220 ЦК України встановлено, що часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Відповідно до частини другої статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини за наявності відповідних намірів. За правилами статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила\~ частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Аналогічний правовий висновок, викладено Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19). З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Разом із тим, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Позивач у термін, встановлений статтею 1270 ЦК України, не звернулася до нотаріальної контори за оформленням та отриманням свідоцтва про право на спадщину за заповітом. Поважними причинами зазначає факт не здійснення діяльності нотаріальними конторами України після початку повномасштабного вторгнення РФ на територію України, а також подальший переїзд в інше місто, необхідність облаштування життя, пошуку роботи та засобів для існування. З огляду на викладені обставини, суд вважає, що позивач з поважних причин пропустила строк, встановлений законом для прийняття спадщини, а тому в інший спосіб, крім як звернутися до суду із позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини та відновити своє право позивач не може. Виходячи з викладеного, суд вважає можливим визначити позивачу додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю два місяці, а тому позову є таким, що підлягає задоволенню.

Outcome: approved