Jurisdiction: civil
Date: 2024-07-04 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до дочірнього підприємства - «2» Житлово-експлутаційної контори № 13 Житлово-будівельних кооперативів (далі - ДП-2 ЖЕК № 13 ЖБК) про відшкодування шкоди. В обґрунтування доводів позовних вимог позивачка, від імені та в інтересах якої діє адвокатка Онищук М. Б., зазначила, що [PERSON] є власницею чотирикімнатної квартири [ADDRESS] . Зазначена квартира розташована у третьому під`їзді багатоквартирного будинку на дев`ятому поверсі. Управителем багатоквартирного будинку за адресою: [ADDRESS] , є ДП-2 ЖЕК № 13 ЖБК. 06 липня 2022 року під час зливного дощу через тріщину у водостічній трубі внутрішнього водостоку на ділянці, яка проходить через приміщення машинного відділення ліфта, відбулося залиття водою третього під`їзду зазначеного багатоквартирного будинку, а також житлових квартир, в тому числі і квартири позивачки. Наведене було зафіксовано в акті від 14 липня 2022 року, що складений комісією в складі головного інженера та майстрів дільниці ДП-2 ЖЕК № 13 ЖБК та затверджений начальником ДП-2 ЖЕК № 13 ЖБК. Зокрема, згідно з актом від 14 липня 2022 року встановлено, що в коридорі на стелі спостерігаються жовті плями від води (~0,5 м2), відшарування шпалери на стіні над вхідними дверима; в кімнаті на стелі рижа пляма (~0,03 м2); в кухні на стелі і на стіні потьоки від води (~3,м2). За висновками комісії причиною залиття стала тріщина у водостічній трубі. З метою визначення матеріальних збитків, нанесених позивачу, внаслідок вказаного затоплення, було проведено обстеження цієї квартири суб`єктом оціночної діяльності та встановлено, що вартість матеріального збитку становить 43 060,00 грн. Рішенням виконавчого комітету Тернопільської міської ради № 850 від 22 вересня 2021 року ДП-2 ЖЕК № 13 ЖБК призначено управителем групи багатоквартирних будинків міста Тернополя, зокрема і будинку, що розташований за адресою: [ADDRESS] . Управитель багатоквартирного будинку зобов`язаний забезпечувати належне утримання спільного майна багатоквартирного будинку та прибудинкової території відповідно до нормативних вимог і договору про надання послуг з управління багатоквартирним будинком, від власного імені укладати з підрядниками необхідні договори про виконання окремих робіт та послуг (ч. 4 ст. 8 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»). Технічне обслуговування та поточний ремонт внутрішньобудинкових систем, в тому числі і зливової каналізації, входить до обов`язкового переліку робіт (послуг), витрати на які включаються до складу витрат на утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України № 190 від 27 липня 2019 року. Балансоутримувач житлового будинку і гуртожитку або уповноважена ним особа несе відповідальність перед власником, наймачем (орендарем) приміщення житлового будинку і гуртожитку в разі: ненадання або надання не в повному обсязі послуг, що призвело до збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров`ю, - шляхом відшкодування збитків; зниження якісних показників послуг, порушення встановлених договором строків усунення несправностей або перевищення допустимих перерв у наданні послуг - шляхом зменшення розміру плати та виплати споживачеві компенсації в розмірі, встановленому законодавством (п. 12 Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків, затверджених постановою КМУ № 572 від 08 жовтня 1992 року, в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин). Так, відповідач не забезпечив належне технічне обслуговування внутрішньобудинкових систем вказаного багатоквартирного будинку, що призвело аварійної ситуації через тріщину у водостічній трубі внутрішнього водостоку та залиття дощовою водою квартири позивача. Отже, матеріальна шкода, яка була завдана [PERSON] затопленням зливною водою належної їй квартири, знаходиться у причинно-наслідковому зв`язку з неналежним станом загальнобудинкового водостічного обладнання, що перебуває у межах відповідальності та управлінні відповідача, та пов`язана з незабезпеченням останнім належного утримання відповідного обладнання з метою попередження подібних випадків. При цьому, варто зазначити, що обставини неналежного виконання ДП-2 ЖЕК №13 ЖБК обов`язків з обслуговування будинку, що розташований за адресою: [ADDRESS] , які мають місце у даному випадку не є поодинокими, так зокрема, факт неналежного виконання відповідачем своїх обов`язків (в частині утримання в належному технічному стані теплових установок та мереж у житловому будинку по [ADDRESS] ) вже встановлено у рішенні Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 31 травня 2023 року у справі № 607/18384/21. З урахуванням викладеного, позивачка просять суд стягнути з ДП-2 ЖЕК № 13 ЖБК на користь [PERSON] 43 060,00 грн грошового відшкодування завданої матеріальної шкоди, а також покласти на відповідача судові витрати. Ухвалою судді Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 05 січня 2024 року позовну заяву [PERSON] до\~ДП-2 ЖЕК № 13 ЖБК про відшкодування шкоди залишено без руху. 18 січня 2024 через підсистему «Електронний суд» на адресу суду надійшла заява представника [PERSON] , адвокатки Онищук М. Б. про усунення недоліків. Ухвалою судді Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 19 січня 2024 року відкрито провадження у справі за позовною заявою [PERSON] до ДП-2 ЖЕК № 13 ЖБК про відшкодування шкоди. Постановлено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження. 27 лютого 2024 року на адресу суду надійшов відзив на позов представника відповідача ДП-2 ЖЕК № 13 ЖБК, начальника [PERSON] , у якому останній просить відмовити позивачу у позові. В обґрунтування заперечень цієї заяви по суті, покликається на те, що Тернопільським міськрайонним судом (головуючий суддя Дзюбич В. Л.) розглядалась цивільна справа №607/18384/21. Предметом позову даної справи було стягнення матеріальної та моральної шкоди внаслідок затоплення квартири [ADDRESS] . В межах вказаної справи було призначено судову будівельно-технічну експертизу та надано висновок експерта № 15 від 03 серпня 2022 року. При винесенні судового рішення у даній справі судом було враховано висновки експерта. Наголошує, що предметом спору у попередній справі був факт затоплення квартири в листопаді 2020 року. Предметом спору у справі що слухається є затоплення квартири, що мало місце 06 липня 2022 року. Як зазначалось вище, в межах цивільної справи № 07/18384/21 проводилась судова будівельно-технічна експертиза, а проводилась вона 18 липня 2022 року, тобто після\~того,\~як квартира\~вже була\~затоплена 06 липня 2022 року. Відповідач вважає, що експерт [PERSON] , включила до висновку наявні пошкодження стін, підлоги, стелі та інше квартири до факту затоплення в листопаді 2020 року, нічого не підозрюючи, що інше затоплення було 06 липня 2022 року. А тому пошкодження, що виникли внаслідок затоплення 06 липня 2022 року, наклались на пошкодження що виникли в листопаді 2020 року. Рішенням Тернопільського міськрайонного суду у справі № 607/18384/21 було стягнуто з відповідача матеріальну шкоду в розмірі 33 570,00 грн, а відтак представник відповідача виснував, що позивачка хоче повторно стягнути грошові кошти по факту затоплення. 19 березня 2024 року на адресу суду надійшла відповідь на відзив представника позивачки [PERSON] , адвокатки Онищук М. Б. На обґрунтування цієї відповіді представник позивачки вказує, що наслідок неналежного виконання ДП-2 ЖЕК № 13 ЖБК обов`язків з обслуговування будинку, що розташований за адресою: [ADDRESS] , мало місце неодноразове затоплення квартири позивача, а саме: у листопаді 2020 року відбулося залиття квартири позивача внаслідок пошкодження труби на ділянці теплової мережі, яка знаходиться на балансі ДП-2 ЖЕК № 13 ЖБК (даний факт встановлено рішенням Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 31 травня 2023 року у справі № 607/18384/21). В межах справи № 607/18384/21 було проведено судову експертизу та наявний висновок експерта № 15 від 03 серпня 2022 року, у якому експерт [PERSON] зазначила наступне: «18.07.2022 експертом було проведено огляд об`єкта дослідження»; «Під час проведення візуального обстеження приміщень квартири за адресою: [ADDRESS] , встановлено наявність наступних пошкоджень: -в кімнаті «9» площею 11,6 м2 спостерігається здуття підлогового покриття з паркету, паркетні дощечки окремими місцями вкриті цвіллю та деформовані. Спостерігається руйнування цементно-піщаної основи під паркетом, площа ушкодження паркетного покриття становить 4,85 м2. На стелі та стінах, які оздоблені шпалерами наявні ознаки залиття у вигляді жовтих плям та шпалер, що відклеїлися (відійшли) від основи. На віконному відкосі наявні ознаки залиття у вигляді жовтих плям; -в кімнаті «10» площею 12,1 м2 на стінах, які оздоблені шпалерами наявні ознаки залиття: у вигляді жовтих плям та шпалер, що відклеїлися (відійшли) від основи; -в кухні «3» на стелі та стіні біля входу наявні ознаки залиття у вигляді світло жовтих патьоків. В житловій кімнаті «4» на стелі наявні ознаки залиття у вигляді жовтої плями. В коридорі «1» на стіні наявні ознаки залиття у вигляді шпалер, що відклеїлися (відійшли) від основи; «Ознаки пошкоджень квартири за адресою: [ADDRESS] , встановлених в результаті проведеного візуального обстеження, характерні для дії води та спричинені внаслідок її затоплення»; «Оскільки в матеріалах справи відсутні будь-які документи, які б містили інформацію щодо залиття приміщень «1» коридор, «3» кухня», «4» житлова кімната, розрахунок вартості ремонтно-будівельних робіт по усуненню пошкоджень цих приміщень в рамках даної експертизи не проводився». У липні 2022 року (06 липня 2022 року) відбулося залиття квартири позивача внаслідок пошкодження водостічної труби внутрішнього водостоку будинку, яка обслуговується ДП-2 ЖЕК № 13 ЖБК. Відшкодування шкоди по цьому факту заявлено в межах справи. Суб`єктом оціночної діяльності відповідно до договору № VR230720-001 від 20 липня 2023 року визначено вартість матеріального збитку нанесеного позивачу, внаслідок затоплення квартири, який зафіксовано в Акті обстеження від 14 липня 2022 року. Зокрема, у Звіті про визначення матеріальних збитків, що нанесені власнику пошкодженого майна зафіксовано проведення візуального огляду та фіксації пошкоджень коридору, кухні та кімнати, тобто об`єкти оцінки було ідентифіковано саме відповідно до Акту обстеження від 14 липня 2022 року та щодо об`єктів, які не були предметом оцінки під час проведення експертизи у справі № 607/18384/21 як зазначено вище. У свою чергу відповідно до Акту від 14 липня 2022 року (складеного ДП-«2» ЖЕК-13 ЖБК») визначено наступне: - \~ \~ \~ \~при обстеженні виявлено, що 06 липня 2022 року під час зливного дощу було залито водою під`їзд № 3 в житловому будинку на [ADDRESS] , внаслідок чого відбулося підтоплення квартири [ADDRESS] , яка розташована дев`ятому поверсі. - під час обстеження 14 липня 2022 року в коридорі на стелі спостерігаються жовті плями від води (~0,5 м2) і відшарування шпалер на стіні над вхідними дверима. В кімнаті на стелі рижа пляма (~0,03 м2); в кухні на стелі та стіні сухі потьоки від води (~3,0 м2). - причина затоплення: тріщина у водостічній трубі внутрішнього водостоку на ділянці, що проходить через приміщення машинного відділення ліфта. Таким чином, у листопаді 2020 року відбулося затоплення кімнат «9» (11,6 м2) та «10» (12,1 м2) і вартість ремонтно-будівельних робіт по усуненню пошкоджень цих приміщень стягнуто в межах справи № 607/18384/21. Тоді як у липні 2022 року відбулося затоплення коридору «1» (11,9 м2), кухні «3» (9,7 м2) та кімнати «4» (17/7 м2), вартість ремонтно-будівельних робіт по усуненню пошкоджень цих приміщень оцінена суб`єктом оціночної діяльності. Отже, наведені доводи спростовують твердження відповідача, викладені у відзиві на позовну заяву та підтверджують обґрунтованість позовних вимог [PERSON] , які представник позивачки просить задовольнити в повному обсязі. У судовому засіданні, яке відбулося 22 квітня 2024 року суд протокольною ухвалою без видалення до нарадчої кімнати закрив підготовче провадження та призначив справу до розгляду по суті. Представник позивача - адвокатка Онищук М. Б. у судовому засіданні заявлені позовні вимоги підтримала та просила задовольнити з підстав, викладених у позовній заяві та відповіді на відзив. Суду пояснила, що внаслідок неналежного утримання будинку відповідачем, квартиру позивачки неодноразово затоплювало. А тому, просить стягнути з ДП-2 ЖЕК № 13 ЖБК на користь [PERSON] 43\~060,00 грн грошового відшкодування завданої матеріальної шкоди. Щодо витрат на правову допомогу, то стороною позивача, у встановлений законом процесуальний строк, будуть подані докази про розмір таких витрат, їх обгрунтованість. Представник відповідача - адвокат Снітинський Б. Є. у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні позовних вимог, оскільки позов є безпідставним, свої доводи обґрунтовував змістом відзиву. Суду пояснив, що рішенням Тернопільського міськрайонного суду від 31 травня 2023 року у справ № 607/18384/21 на користь позивачки було стягнуто завдані збитки, експерт їх порахувала, а відтак [PERSON] намагається повторно стягнути вже оцінену шкоду. Суд, дослідивши та оцінивши матеріали справи, доходить до висновку про задоволення вимог позивачки, виходячи з наступного. Судом встановлено, що позивачка [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , загальною площею 80,5 кв. м., житловою - 50,4 кв. м., що підтверджується копією свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 09 листопада 2007 року (а.с. 77, т. 1) та копією витягу про реєстрацію права власності на це нерухоме майно № 16599876 від 09 листопада 2007 року (а.с. 78, т. 1). Згідно технічного паспорту, виготовленого ТОВ «Міське бюро технічної інвентаризації» 30 серпня 2007 року, квартира [ADDRESS] , має житлову площу 50,4 кв.м. та складається з 4 житлових кімнат, з них 1-а кімната 17,7 кв.м., 2-а кімната 9,0 кв.м., 3-а кімната 11,6 кв.м, 4-а кімната 12,1 кв.м., кухня окрема (загальна) площею 9,7 кв.м., ванна окрема площею 2,9 кв.м, вбиральна площею 1,5 кв.м., коридор 11,9 кв.м, вбудована шафа 0,6 кв.м, балкон 0,8 кв.м, лоджія 2,7 кв.м., загальна площа квартири 80,5 кв.м. (а.с. 73-76, т. 1). Рішенням виконавчого комітету Тернопільської міської ради № 850 від 22 вересня 2021 року ДП-2 ЖЕК № 13 ЖБК призначено управителем групи багатоквартирних будинків міста Тернополя, зокрема і будинку, що розташований за адресою: [ADDRESS] , що вбачається із Додатку 27 до рішення виконавчого комітету (а.с. 58-60, т. 1). 14 липня 2022 року комісією в складі головного інженера ДП-2 ЖЕК-13 ЖБК Гніздюх Б. Т., майстрів дільниці [PERSON] , [PERSON] складено акт про те, що ними було обстежено кв. [ADDRESS] , на предмет затоплення квартири, та встановлено, 06 липня 2022 року під час зливного дощу було залито водою під`їзд № [NUMBER] житловому будинку на [ADDRESS] , внаслідок чого відбулося підтоплення квартири [ADDRESS] , яка розташована на дев`ятому поверсі. В коридорі на стелі спостерігаються жовті плями від води (~0,5 м2) і відшарувалися шпалери на стіні над вхідними дверима; в кімнаті на стелі рижа пляма (~0,03 м2); в кухні на стелі і на стіні потьоки від води (~3, м2). Причина затоплення: тріщина у водостічній трубі внутрішнього водостоку на ділянці, яка проходить через приміщення машинного відділення ліфта (а.с. 8, т. 1). Сам факт затоплення також встановлено відеозаписом, який був оглянутий у судовому засіданні, та підтверджує подію залиття квартири позивачки за обставин, які викладені в цьому акті (а.с. 14, т. 2). 28 липня 2023 року суб`єкт оціночної діяльності ТОВ «ЕКСПЕРТ ІН» (Сертифікат суб`єкта оціночної діяльності № 1/22 від 10 січня 2022 року, виданий ФДМУ), на підставі Договору № VR230720-001 від 20 липня 2023 року, укладеного з гр. [PERSON] , виконало незалежну оцінку та склало звіт про визначення матеріальних збитків, що нанесені власнику пошкодженого майна, внаслідок затоплення чотирикімнатної квартири, що розташована за адресою: [ADDRESS] , вартість якого на дату оцінки складає 43\~060,00 гривень (а.с. 9-55, т. 1). Зі змісту цього звіту слідує, що огляд і фіксація зовнішнього натурного обстеження, які викладені на фотознімках, проводилися в коридорі, кухні та кімнаті, які були залиті водою 06 липня 2022 року, згідно акту від 14 липня 2022 року, оформленого комісією в складі головного інженера ДП-2 ЖЕК-13 ЖБК Гніздюх Б. Т., майстрів дільниці [PERSON] , [PERSON] , зміст якого судом описано вище. 18 серпня 2023 року представник [PERSON] , адвокатка Онищук М. Б. звернулася з вимогою про відшкодування матеріальної шкоди завданої внаслідок залиття квартири до керівника ДП-2 ЖЕК № 13 ЖБК Романа Савули, яка зареєстрована відповідачем за вхідним номером № 28 від 13 вересня 2023 року. Представник позивачки просила надіслати письмову відповідь щодо можливості відшкодування [PERSON] завданих збитків у розмірі 46\~060,00 грн протягом 7 (семи) днів з моменту оримання цієї вимоги, та повідомляла, що у разі несплати вказаного відшкодування, [PERSON] буде змушена звернутися до суду за захистом порушених прав (а. с. 56-57, т. 1). Рішення Тернопільського міськрайонного суду від 31 травня 2023 року у справі №607/18384/21 встановлено, що внаслідок неналежного виконання відповідачем обов`язків щодо утримання в належному технічному стані теплових установок та мереж у житловому будинку по [ADDRESS] , які перебувають на його балансі та утриманні, було пошкоджено належне позивачу [PERSON] майно, а саме - квартиру [ADDRESS] . За наслідками розгляду справи стягнуто із Дочірнього підприємства - «2» Житлово-експлуатаційної контори-13 Житлово-будівельних кооперативів в користь [PERSON] 33 570 (Тридцять три тисячі п`ятсот сімдесят) гривень грошового відшкодування завданої в результаті затоплення матеріальної шкоди та 10 000 (Десять тисяч) гривень грошового відшкодування завданої в результаті затоплення моральної шкоди (а.с. 192-197, т. 1). В описовій частині цього рішення судом зазначено про те, що: «Як вбачається з висновку експерта № 15 [PERSON] ТОВ «Судово-експертне бюро України» від 03.08.2022, мав місце факт затоплення квартири [ADDRESS] , ознаки пошкоджень квартири встановлені в результаті проведеного візуального обстеження, характерні для води та спричинені внаслідок затоплення; вартість ремонтно-будівельних робі, необхідних для усунення пошкоджень, що утворились внаслідок затоплення квартири [ADDRESS] , становить 33\~570 грн, розмір матеріальної шкоди, завданої внаслідок затоплення вищевказаної квартири становить 33\~570 грн». Суд не оцінює вказаний висновок експерта, однак на спростування доводів сторони відповідача звертає увагу на наступне. Так, дійсно в описовій частині висновку експерта № 15 судової будівельно-технічної експертизи по цивільній справі № 607/18384/21, який складено 03 серпня 2022 року, зазначено про те, що під час проведення візуального обстеження приміщень вказаної квартири встановлено наявність наступних пошкоджень: - в кімнаті «9», площею 11,6 м.кв. спостерігається здуття підлогового покриття з паркету, паркетні дощечки окремими місцями вкриті цвіллю та деформовані. Спостерігається руйнування цементно-піщаної основи під паркетом, площа ушкодження паркетного покриття становить 4,85 м.кв. На стелі та стінах, які оздоблені шпалерами наявні ознаки залиття у вигляді жовтих плям та шпалер, що відклеїлись (відійшли) від основи. На віконному відкосі наявні ознаки залиття у вигляді жовтих плям; - в кімнаті «10», площею 12,1 м.кв. на стінах, які оздоблені шпалерами наявні ознаки залиття у вигляді жовтих плям та шпалер, що відклеїлись (відійшли) від основи; - в кухні «3» на стелі та стіні біля входу наявні ознаки залиття у вигляді світложовтих потьоків. В житловій кімнаті «4» на стелі наявні ознаки залиття у вигляді жовтої плями. В коридорі «1» на стіні наявні ознаки залиття у вигляді шпалер, що відклеїлись (відійшли) від основи. Ознаки пошкоджень квартири за адресою: [ADDRESS] , встановлених в результаті проведеного візуального обстеження, характерні для дії води та спричинені внаслідок її затоплення. Оскільки в матеріалах справи відсутні будь-які документи, які б містили інформацію щодо залиття приміщень «1» коридор, «3» кухня, «4» житлова кімната, розрахунок вартості ремонтно-будівельних робіт по усуненню пошкоджень цих приміщень в рамках даної експертизи не проводився (а.с. 221-240, т. 1). Тобто, експерт не оцінював шкоду, її розмір, яка була завдана вказаним вище приміщенням квартири позивачки внаслідок затоплення 06 липня 2022 року, а вирішував питання про розмір збитку, спричиненого майну [PERSON] залиттям у листопаді 2020 року, а відтак суд при ухваленні рішення у справі № 607/18384/21 не вирішував питання, які є предметом розгляду у справі № 607/43/24. Отож, проаналізувавши надані докази вважаю, що до правовідносин, які виникли між сторонами підлягають застосуванню наступні норми матеріального права. Відповідно до ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожен має право будьякими не забороненими способами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань. Кінцевою метою будьякого звернення до суду є відновлення порушеного права та відшкодування шкоди, завданої неправомірними діями.\~Так, відповідно до ст.\~10\~ЖК України громадяни зобов`язані дбайливо ставитися до будинку, в якому вони проживають, додержуватись правил користування жилими приміщеннями. Згідно положень ст.\~150\~ЖК України громадяни, які мають у приватній власності будинок, квартиру користуються нею для особистого проживання і проживання членів їх сімей і мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд: продавати, дарувати, заповідати, укладати інші не заборонені законом угоди. Відповідно до ст. 190 ЖК України, підприємства, установи, організації, а також громадяни, які заподіяли шкоду жилим будинкам, жилим приміщенням, інженерному обладнанню, об`єктам благоустрою і зеленим насадженням на прилеглих до будинків ділянках, зобов`язані відшкодувати заподіяну шкоду. В силу статей 12, 13 Цивільного процесуального кодексу України ( далі -ЦПК України) цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно зі ст. 15 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Статтею 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень ЦК України щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди позивачу, а позивач у свою чергу повинен довести наявність шкоди та її розмір. За змістом положень частини третьої статті 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди. У частинах першій, другій статті 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. Відповідно до ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» (далі - Закон) послуга з управління багатоквартирним будинком - результат господарської діяльності суб`єктів господарювання, спрямованої на забезпечення належних умов проживання і задоволення господарсько-побутових потреб мешканців будинку шляхом утримання і ремонту спільного майна багатоквартирного будинку та його прибудинкової території відповідно до умов договору; управитель багатоквартирного будинку - фізична особа-підприємець або юридична особа - суб`єкт підприємницької діяльності, яка за договором із співвласниками забезпечує належне утримання та ремонт спільного майна багатоквартирного будинку і прибудинкової території та належні умови проживання і задоволення господарсько-побутових потреб. Згідно із\~положеннями п.\~1\~ст.\~5\~цього Закону,\~до житлово-комунальних\~послуг належать:\~житлова послуга\~ послуга\~з управління\~багатоквартирним будинком.\~Послуга з\~управління багатоквартирним\~будинком включає:\~утримання спільного\~майна багатоквартирного\~будинку,\~зокрема прибирання\~внутрішньобудинкових приміщень\~та прибудинкової\~території,\~виконання санітарнотехнічних\~робіт,\~обслуговування внутрішньобудинкових\~систем (крім\~обслуговування внутрішньобудинкових\~систем,\~що використовуються\~для надання\~відповідної комунальної\~послуги у\~разі укладення\~індивідуальних договорів\~про надання\~такої послуги,\~за умовами\~яких обслуговування\~таких систем\~здійснюється виконавцем),\~утримання ліфтів\~тощо;\~купівлю електричної\~енергії для\~забезпечення функціонування\~спільного майна\~багатоквартирного будинку;\~поточний ремонт\~спільного майна\~багатоквартирного будинку; інші додаткові послуги, які можуть бути замовлені співвласниками багатоквартирного будинку. Відповідно до п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 7 Закону споживач має право одержувати своєчасно та належної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством і умовами укладених договорів; на відшкодування збитків, завданих його майну, шкоди, заподіяної його життю або здоров`ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг та незаконного проникнення в належне йому житло (інший об`єкт нерухомого майна). Згідно із п. 1 ч. 4 ст. 8 Закону управитель багатоквартирного будинку зобов`язаний забезпечувати належне утримання спільного майна багатоквартирного будинку та прибудинкової території відповідно до нормативних вимог і договору про надання послуг з управління багатоквартирним будинком, від власного імені укладати з підрядниками необхідні договори про виконання окремих робіт та послуг. Відповідно до\~п.п.\~1,\~2,\~4,\~5,\~6.\~8,\~9\~ч.\~2\~ст.\~8\~Закону виконавець\~комунальної послуги\~зобов`язаний:\~1)\~забезпечувати своєчасність\~надання,\~безперервність і\~відповідну якість\~комунальних послуг\~згідно із\~законодавством та\~умовами договорів\~про їх\~надання,\~у тому\~числі шляхом\~створення системи\~управління якістю\~відповідно до\~національних або\~міжнародних стандартів; 2)\~готувати та\~укладати із\~споживачем договори\~про надання\~комунальних послуг\~з визначенням\~відповідальності за\~дотримання умов\~їх виконання\~згідно з\~типовим договором; 4)\~своєчасно проводити\~підготовку об`єктів\~житлово-комунального\~господарства до\~експлуатації в\~осінньо-зимовий\~період; 5)\~розглядати у\~визначений законодавством\~строк претензії\~та скарги\~споживачів,\~у визначених\~законом випадках\~-\~управителів,\~і проводити\~відповідні перерахунки\~розміру плати\~за комунальні\~послуги в\~разі їх\~ненадання,\~надання не\~в повному\~обсязі,\~несвоєчасно або\~неналежної якості,\~а також\~в інших\~випадках,\~визначених договором\~про надання\~комунальних послуг; 6)\~вживати заходів\~до ліквідації\~аварій,\~усунення порушень\~якості послуг\~у строки,\~встановлені законодавством; 8)\~своєчасно реагувати\~на виклики\~споживачів,\~підписувати акти-претензії,\~вести облік\~вимог (претензій)\~споживачів у\~зв`язку з\~порушенням порядку\~надання житлово-комунальних\~послуг; 9) своєчасно та власним коштом проводити роботи з усунення виявлених неполадок, пов`язаних з наданням комунальних послуг, що виникли з його вини; Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 та зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року за № 927/11207 (далі - Правила) визначено, що балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом. Пунктом 2.4 цих Правил передбачено, якщо будівля в цілому не підлягає капітальному ремонту, комплекс робіт поточного ремонту може враховувати окремі роботи, які класифікуються як такі, що належать до капітального ремонту (крім робіт, які передбачають заміну та модернізацію конструктивних елементів будівлі). Водночас поточний ремонт це комплекс ремонтнобудівельних робіт, який передбачає систематичне та своєчасне підтримання експлуатаційних якостей та попередження передчасного зносу конструкцій і інженерного обладнання. Згідно з пунктом 2.4.1. Правил організації поточного ремонту жилих будинків повинна проводитися відповідно до нормативноправових та нормативнотехнічних документів з організації і технології поточного ремонту жилих будинків. Поточний ремонт виконується виконавцем послуг власними силами або із залученням підрядних організацій. Неналежне виконання такими підрядними організаціями взятих на себе договірних зобов`язань є підставою цивільноправової відповідальності, проте не звільняє виконавця послуг від власних зобов`язань. Відповідно до пунктів 4.4.1, 4.4.2 Правил під час експлуатації будинку необхідно забезпечувати відсутність дефектів конструктивних елементів даху. Інженернотехнічні працівники виконавця послуг повинні знати вузли несучих конструкцій і стан покрівлі, особливо в місцях сполучення з водостоками, будівельними конструкціями та устаткуванням, що проходить через покрівлю. Внутрішні водостоки\~з дахів\~повинні безперебійно\~відводити дощові\~і талі\~води.\~При огляді\~системи внутрішніх\~водостоків необхідно\~перевіряти: -\~щільність і\~якість примикання\~гідроізоляційного килима\~до водоприймального\~стовпчика; -\~міцність кріплення\~водоприймальних лійок\~до покриття; -\~забруднення ґрат\~водоприймальних лійок; -\~правильність роботи\~компенсаторів; -\~стан і\~герметичність стиків\~трубопроводів; -\~надійність і\~правильність кріплення\~стояків і\~водовідвідних трубопроводів; -\~правильність \~приєднання \~трубки \~аварійного водозливу\~до стояка\~внутрішнього водостоку\~і зміцнення\~стояка на\~горищному перекритті. Перед настанням морозів і після танення снігу необхідно прочищати верхні ділянки стояків внутрішніх водостоків. Прочищення з дахів роблять йоржем (круглою щіткою), прикріпленим до довгої тички. Нижні ділянки стояків прочищають через ревізії (пункти 4.5.5., 4.5.6. Правил). Пунктом 12 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою КМУ від 08 жовтня 1992 року № 572 в редакції ПКМУ від 24 січня 2006 року № 45, передбачено, що балансоутримувач житлового будинку або уповноважена ним особа несе відповідальність перед власником, наймачем (орендарем) приміщення житлового будинку в разі ненадання або надання не в повному обсязі послуг, що призвело до збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров`ю, шляхом відшкодування збитків. Верховний Суд у постанові № 922/1153/16 від 29 січня 2019 року виснував, що балансоутримувач і управитель будинку, в якому сталася аварія (прорив труби внутрішньобудинкової мережі), є на підставі закону суб`єктом відповідальності за заподіяну власникам (користувачам) приміщень шкоду. Також Верховний Суд у постанові від 27 березня 2019 року у справі № 643/19078/15 вказав на те, що відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, до яких законодавець відносить: наявність шкоди; протиправну поведінку заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вину. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. Презумпцію вини у залитті квартири, належної позивачці, представник відповідача в ході розгляду справи не спростував. Із врахуванням наведеного, та з огляду на визначені цивільним процесуальним законодавством принципи змагальності й диспозитивності, саме на відповідача ДП-2 ЖЕК № 13 ЖБК покладено обов`язок доведення відсутності вини відповідача в завданні шкоди. Суд вважає, що ДП-2 ЖЕК № 13 ЖБК не спростовано, що шкода, заподіяна [PERSON] внаслідок залиття належної їй на праві власності квартири, заподіяна не з його вини та вже була відшкодована відповідачем за рішення Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 31 травня 2023 року у справі № 607/18384/21. Отже, виходячи із наведеного, суд дійшов до висновку, що саме відповідач ДП-2 ЖЕК №13 ЖБК, як балансоутримувач і управитель багатоквартирного будинку повинен нести відповідальність за спричинення шкоди власникові квартири у будинку по [ADDRESS] , яка мала місце 06 липня 2022 року внаслідок затоплення з причин тріщини у водостічній трубі внутрішнього водостоку на ділянці, яка проходить через приміщення машинного відділення ліфта. Відповідно до ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. В силу ч. 2 ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Суд погоджується з доводами позивачки щодо розміру завданого їй матеріального збитку, що підтверджується звітом про визначення матеріальних збитків, що нанесені власнику пошкодженого майна, внаслідок затоплення чотирикімнатної квартири, що розташована за адресою: [ADDRESS] , від 28 липня 2023 року, який виконано суб`єктом оціночної діяльності ТОВ «ЕКСПЕРТ ІН», вважає його належним та достатнім доказом у справі, оскільки, будь-які інші докази, які б спростували висновки цього звіту, відповідачем не надавалися, клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи не заявлялося. Посилання представника відповідача ДП-2 ЖЕК № 13 ЖБК, адвоката Снітинкького Б. Є. на те, що шкода завдана [PERSON] внаслідок залиття квартири [ADDRESS] , яке відбулося 06 липня 2022 року, вже оцінена у висновку експерта № 15 [PERSON] ТОВ «Судово-експертне бюро України» від 03 серпня 2022 року, який врахований при винесені рішення Тернопільського міськрайонного суду від 31 травня 2023 року у справі №607/18384/21, суд відхиляє. Суд описав вище встановлені цим експертним висновком обставини, де експерт зазначала про те, що ознаки пошкоджень квартири за адресою: [ADDRESS] , встановлених в результаті проведеного візуального обстеження, характерні для дії води та спричинені внаслідок її затоплення. Однак, оскільки в матеріалах справи відсутні будь-які документи, які б містили інформацію щодо залиття приміщень «1» коридор, «3» кухня», «4» житлова кімната, розрахунок вартості ремонтно-будівельних робіт по усуненню пошкоджень цих приміщень в рамках даної експертизи не проводився. Тобто, як вбачається з висновку експерта № 15 [PERSON] ТОВ «Судово-експертне бюро України» від 03 серпня 2022 року, огляд квартири позивачки проводився 18 липня 2022 року, саме після залиття, яке відбулося 06 липня 2024 року, і експерт вказує, що дійсно є пошкодження, проте завдані збитки в кімнатах, щодо яких була відсутня інформація щодо їх залиття, яке відбулося у 2020 році, які експерт не оцінювала, а відповідно і суд не приймав рішення про стягнення цих збитків у справі № 607/18384/21. Предмет і підстави позову у виниклому спорі є відмінними від предмету і підстав позову у справі № 607/18384/21, де Тернопільським міськрайонним судом Тернопільської області ухвалено рішення від 31 травня 2023 року. [PERSON] , як власник майна, права якого порушені, має право на відшкодування завданої їй майнової шкоди внаслідок пошкодження приміщень її квартири залиттям, яке відбулося з вини відповідача 06 липня 2022 року. Як свідчить тлумачення статті 526 ЦК України цивільне законодавство містить загальні умови виконання зобов`язання, що полягають у його виконанні належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Це правило є універсальним і підлягає застосуванню як до виконання договірних, так і недоговірних зобов`язань. Недотримання умов виконання призводить до порушення зобов`язання. Зобов`язання про відшкодування шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі. В судовому засіданні беззаперечно встановлено, що причиною затоплення квартири позивачки [ADDRESS] , 06 липня 2022 року була тріщина у водостічній трубі внутрішнього водостоку на ділянці, яка проходить через приміщення машинного відділення ліфта, а відтак відповідач є суб`єктом відповідальності за заподіяну [PERSON] шкоду, оскільки не спростував того, що така шкода мала місце не з його вини. Також суд не встановив, що шкода завдана [PERSON] за наслідками залиття квартири [ADDRESS] , 06 липня 2022 року відшкодована згідно рішення Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 31 травня 2023 року у справі №607/18384/21. Такі доводи сторони відповідача суд вважає помилковими, спрямованими на уникнення цивільно-правової відповідальності. Відповідно до ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Тобто, законодавством установлено, що відшкодування шкоди полягає у відшкодуванні затрат, необхідних для приведення пошкодженої речі у її попередній стан та у компенсації супутніх витрат, необхідних для такого відновлення. Відтак, заявлені позовні вимоги слід задовольнити, стягнути з ДП-2 ЖЕК № 13 ЖБК на користь [PERSON] 43 060,00 грн грошового відшкодування матеріальної шкоди. Згідно квитанції № CPEX-4HT6-C7MX-2PE4 від 29 грудня 2023 року [PERSON] в інтересах [PERSON] сплатила судовий збір за подання позову у розмірі 1 073,00 грн. Отож, відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України слід стягнути з відповідача на користь позивачки судовий збір в розмірі 858,88 грн сплаченого судового збору. Водночас, позовну заяву подано до суду 30 грудня 2023 року через підсистему «Електронний суд». Згідно ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору. Законом України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» визначено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 2 684, 00, а тому позивачу судовий збір слід було сплатити, виходячи із вказаного розміру прожиткового мінімуму, тобто у сумі 1 073,60 грн (2 684, 00 грн ? 0,4) *0,8= 858,88 грн. Відтак, стороною позивача сплачено судовий збір у більшому розмірі, ніж встановлено законом. Сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі зменшення розміру позовних вимог або внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом (п. 1 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір»). За таких обставин, оскільки представником позивачки сплачено судовий збір в більшому розмірі, ніж встановлено законом, слід повернути [PERSON] сплачений судовий збір у розмірі 214,12 грн. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~

Outcome: approved