Jurisdiction: civil
Date: 2024-07-10 00:00:00

В березні 2024 року позивач через свого представника адвоката Душаченко І.С. звернулась до суду з позовом, в якому просить виділити належні їй на праві власності 9/20 часток житлового будинку [ADDRESS] , які складаються з приміщення 1-1 коридор, площею 2,7 кв.м., 1-2 житлова кімната, площею 15,0 кв.м., 1-3 санвузол площею 4,7 м.кв., 1-4 коридор площею 12.3 м.кв., 1-5 кухня площею 9,1 кв.м., 1-6 їдальня площею 12,9 кв.м., 1-7 житлова кімната площею 20,0 кв.м., 1-8 коридор площею 9,9 кв.м., 3-1 кухня площею 19,0 кв.м., 3-2 санвузол площею 3.7 кв.м., 3-3 житлова кімната площею 11,4 кв.м., разом загальна площа 120,7 кв.м., житлова площа 46,4 кв.м., надвірні господарські будівлі літ «З» сарай, літ «У» навіс, літ «Ф» альтанка та визначити порядок користування земельною ділянкою за вказаною адресою. Свої вимоги мотивувала тим, що їй на праві власності належить 9/20 частин домоволодіння по [ADDRESS] . Співвласником зазначеного домоволодіння є також відповідачі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] .Позивачка зверталась до державного реєстратора щодо реєтрації окремої адреси на належні їй житлові приміщення, але їй було відмовлено.Оскільки відповідачі ухиляються від укладання нотаріального договору про поділ майна,\~що знаходиться у спільній частковій власності, позивачка вимушена звернутись до суду для реалізації свого права на виділ частки у натурі та бажає реалізувати своє право на отримання у власність земельної ділянки та визначити порядок користування земельною ділянкою. Ухвалою Ленінського районного суду міста Миколаєва від 22.03.2024 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в порядку загального позовного провадження та справу призначено до розгляду в підготовчому судовому засіданні. Ухвалою суду від 20.05.2024 закрито підготовче провадження у справі та призначено її до розгляду по суті. В судове засідання позивач та її представник - адвокат Душаченко І.С. не з`явились. Від представника позивача 10.07.2024 надійшла заява про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримала в повному обсязі. Відповідачі в судове засідання не з`явились, повідомлялась судом про розгляд справи належним чином. Від відповідача [PERSON] 08.07.2024 року надійшла заява на адресу суду про визнання позовних вимог, та розгляд справи за відсутності відповідача. Дослідивши наявні в матеріалах справи письмові докази та встановивши фактичні обставини справи, суд дійшов наступного. [PERSON] є співвласником домоволодіння за адресою: [ADDRESS] , на підставі договору купівлі-продажу від 10.03.1987 року. Іншими співвласниками часток домоволодіння є відповідачі. На підставі\~вказаного договору у Державному\~реєстрі речових\~прав на\~нерухоме майно\~за позивачем\~зареєстровано право\~власності на\~9/20\~частки на\~житловий будинок\~ [ADDRESS] (а.с.9). Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно в цілому вказаний житловий будинок має наступні характеристики: загальна площа (кв.м): 204.5, житлова площа (кв.м): 86.5, Опис: Житловий будинок літ. А-1; сарай - літ. З, вбиральня - літ..О, навіс - літ. П,У, літня кухня - літ.Р, альтанка - літ.Ф, огорожі № 3, 4, 7, 8, 9, 10, 11, споруди № 2, 5, І, ІІ.(а.с.9) Відповідно до геодезичної зйомки, зробленою ФОП [PERSON] в користуванні сторін знаходиться земельна ділянка загальною площею 1062 кв.м. (а.с.23). Висновком судової\~будівельно-технічної\~та земельно-технічної\~експертизи №\~125-0103\~від 20.01.2024,\~проведеної судовим\~експертом Регіональної\~торгово-промислової\~палати Миколаївської\~області Лесків С.А., запропоновано наступний варіант поділу в натурі вказаного житлового будинку з надвірними господарськими спорудами. ПЕРШИЙ ВАРІАНТ:по приближеної до ідеальної частки співвласника, з урахуванням порядку користування, що склався: у користування співвласника [PERSON] з часткою 9/20, пропонується виділити: Частину літ.А - одноповерховий житловий будинок з прибудовами у складу з узаконених групи прміщень: 1-1 коридор, площею 2,7 кв.м., 1-2 житлова кімната, площею 15,0 кв.м., 1-3 санвузол площею 4,7 м.кв., 1-4 коридор площею 12.3 м.кв., 1-5 кухня площею 9,1 кв.м., 1-6 їдальня площею 12,9 кв.м., 1-7 житлова кімната площею 20,0 кв.м., 1-8 коридор площею 9,9 кв.м., Разом по групі приміщень №1 - пл. 86,6 кв.м. в тому числі житлова - 35,0 кв.м. Група приміщень № 3: 3-1 кухня площею 19,0 кв.м., 3-2 санвузол площею 3.7 кв.м., 3-3 житлова кімната площею 11,4 кв.м., Разом по групі приміщень №3 - пл. 34,1 кв.м. в тому числі житлова - 11,4 кв.м. Разом по частині житлового будинку літ. «А-1» площа - 120,7 кв.м., - інший варіант - 228123 грн. Надвірні узаконені господарські будови: літ. «З» сарай - пл.28,8 кв.м. - 6093 грн. літ. «У» навіс - пл.9,9 кв.м. - 962 грн. літ. «Ф» альтанка - пл.45,3 кв.м. - 2088 грн. 9/20 частки № 10, 11, 7, 5, 8 - огорожа з воротами - 5164 грн. 9/20 частки № І - замощення - 2700 грн. Реальна частка складає - 53/100 (237266:447851), що на 8/100 частки більше від часки, що ідеально належить 45/100 частки або 9/20. Розділ горищного простору за наданими варіантами поділу спірного житлового будинку, виконується співвісне стінам, які розділяють будинок літ.А-1 на окремі частини, що забезпечує доступ кожного із співвласників до приналежної частини перекриття та покрівлі для можливості його обслуговування і ремонту. Сума грошової компенсації за збільшення ідеальної частки у співвласника [PERSON] експертом не розраховується у зв?язку з тим, що збільшення ідеальної частки виникло в результаті того, що надвірні господарські будівлі не є самовільно побудовані, введені в експлуатацію та на даний час увійшли до розрахунку реальної частки співвласника. Графічно розроблений поділ житлового будинку [ADDRESS] надано в Додатку №1. Стосовно визначення порядку користування земельною ділянкою експертом запропоновано 1\~варіант\~виділення\~земельної ділянки\~у\~користування сторін відповідно визначеного\~варіанту виділу\~частки домоволодіння\~з урахування\~фактичної конфігурації\~земельної ділянки. Для визначення варіантів виділу частки земельної ділянки співвласнику [PERSON] експертом враховується фактична площа земельної ділянки - 1062,0 кв.м., яка встановлена згідно геодезичної зйомки земельної ділянки домоволодіння [ADDRESS] , виконаної ФОП [PERSON] станом на жовтень 2023 року. ВАРІАНТ №1. Виділ у користування частки земельної ділянки для [PERSON] відповідно до ідеальних часток співвласників (по першому варіанту виділу часток домоволодіння). На час дослідження, на земельну ділянку [ADDRESS] в натурі є два існуючих в`їзди, а саме з боку вул.10 Лінія через металеві ворота шириною по 3,5 м. В натурі земельна ділянка внутрішніми огорожами поділена на дві окремих частини в користуванні співвласників. Експертом пропонується виділити частки земельної ділянки співвласника [PERSON] на підставі вимірів, вказаних розрахунків, площа земельної ділянки, що виділяється в користування співвласника, згідно виконаної геодезичної зйомки земельної ділянки, складає: - співвласнику [PERSON] - 451,0 кв.м. , зокрема: під будівлями - 214,0 кв.м., під чистою землею - 237.0 кв.м., іншим співвласникам - 611, 0 кв.м., зокрема під будівлями - 179,0 кв.м., під чистою землею - 432,0 кв.м. Графічний порядок користування земельною ділянкою між співвласниками надано в додатку № 2. При вирішенні даного спору суд виходить з наступного правового регулювання. За положеннями статті 13\~ЦПК\~України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Положеннями статті 76ЦПК\~України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до частин першої, п`ятої, шостої статті 81ЦПК\~України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. У статті 41\~Конституції\~України передбачено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Зміст права власності, яке полягає у праві володіння, користування та розпорядження своїм майном визначено у статті 317 ЦК України. Стаття 321\~ЦК\~України закріплює принцип непорушності права власності, передбачений статтею 41 Конституції України. Він означає, що право власності є непорушним, ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності. Власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю (частина перша\~статі 356 ЦК України). Згідно з частиною першою\~статті 367 ЦК України\~майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділено в\~натурі\~між\~співвласниками за домовленістю між ними. Відповідно до статті 364\~ЦК\~України співвласник має право на виділ у\~натурі\~частки\~із майна, що є у спільній частковій власності. Якщо виділ у натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (частина друга\~статті 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки. Системний аналіз положень статей 183, 358, 364, 367, 379, 380, 382\~ЦК\~України дає підстави дійти висновку, що у спорах про поділ (виділ частки) будинку в натурі учасникам спільної часткової власності на будинок може бути виділено відокремлену частину будинку, яка відповідає розміру їх часток у праві власності. Виділ часток (поділ) будинку, що перебуває в спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або в разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників, з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною розмірів ідеальних часток і стягненням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилася. Отже, визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування будинком, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників. Такий висновок наведено у постанові Верховного Суду від 28.10.2020 у справі №\~2114/2-3819/11 (провадження № 61-1070св19). Згідно з роз`ясненнями, що містяться в постанові Пленуму\~Верховного\~Суду\~України від\~04.10.1991\~№7\~«Про\~практику\~застосування судами\~законодавства\~що\~регулює право\~приватної\~власності\~громадян на\~жилий\~будинок» при вирішенні справ про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю судам належить мати на увазі що це можливо якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом. Виділ також може мати місце за наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири. Водночас, у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 19.05.2021 у справі № 501/2148/17 (провадження № 61-22087св19) зроблено висновок, що «відповідно до статті 367\~ЦК\~України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної\~часткової\~власності\~на нього\~припиняється. Виходячи з аналізу змісту наведених норм права, поняття «поділ» та «виділ» не є тотожними. При поділі майно, що знаходиться в спільній частковій власності, поділяється між усіма співвласниками, і правовідносини спільної часткової власності припиняються. При виділі частки правовідносини спільної часткової власності, як правило, зберігаються, а припиняються лише для співвласника, частка якого виділяється. Винятком з цього правила є ситуація, коли майно належить на праві спільної часткової власності двом співвласникам, - тоді має\~місце поділ\~спільного майна.Тобто, поділ спільного майна відрізняється від виділу частки співвласника або припинення його права на частку в спільному майні однією суттєвою ознакою - у разі поділу майна право спільної часткової власності на нього припиняється. Враховуючи вищенаведене, для вирішення конфлікту між сторонами з метою застосування ефективного способу захисту їх прав та виниклих правовідносин, з урахуванням позиції, викладеній у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 19.05.2021 у справі №\~501/2148/17 (провадження № 61-22087св19) суд вважає, що треба здійснити саме реальний поділ спірного\~домоволодіння (в\~натурі),\~а не\~виділ частки\~позивачу, тому позов в цій частині підлягає частковому задоволенню, з припиненням права спільної часткової власності сторін у спірному домоволодінні. Згідно постанови Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 06.11.2023 наявність чи відсутність станом на час ухвалення судом відповідного рішення таких дозволів чи погоджень, необхідних для фактичного виконання робіт з поділу спірного майна, не має\~значення\~для\~суду, який ухвалює рішення про поділ незалежно від того, чи є у сторін у справі проєктна документація з поділу, чи затверджена вона, чи отримано ними документи на право виконання відповідних будівельних робіт, а також незалежно від того, чи вимагається за законом в конкретному випадку розробка такої проєктної документації та отримання дозвільної документації. З врахуванням викладеного та того, що при реальному поділі домоволодіння у власність сторін виділяються ізольовані частини житлового будинку, поділ житлового будинку відповідно до ідеальних часток без стягнення грошової компенсації є можливим, суд вважає, що реальний поділ житлового будинку з належними господарськими будівлями слід провести за єдиним наданим експертом варіантом № 1 судової будівельно-технічної експертизи (відповідно до ідеальних часток співвласників). Відповідно до роз`яснень п. 11, викладених у Постанові Пленуму\~Верховного\~Суду\~України від\~04.10.1991\~№\~7\~«Про практику\~застосування судами\~законодавства,\~що\~регулює\~право власності\~громадян на\~жилий\~будинок» (далі - Постанова), одночасно з розв`язанням спору про право власності на будинок, виділ частки або встановлення порядку користування конкретними приміщеннями, суд може також вирішити позов про порядок використання і розпорядження земельною ділянкою між громадянами, яким жилий будинок належить на праві спільної власності. До матеріалів\~позовної заяви\~було надано\~висновок експерта\~№125-0103\~по проведеній\~судової будівельно-технічної\~та земельно - технічної експертизи, за якою визначено один варіант визначення порядку користування земельною ділянкою. За змістом ч. 1 ст. 377 ЦК України до особи, яка набула право власності на житловий будинок (крім багатоквартирного), будівлю або споруду, переходить право власності, право користування на земельну ділянку, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення, в обсязі та на умовах, встановлених для попереднього землевласника (землекористувача). Частинами першою та другою статті 120\~ЗК\~України передбачено, у разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду, що перебувають у власності, користуванні іншої особи, припиняється право власності, право користування земельною ділянкою, на якій розташовані ці об`єкти. Якщо жилий будинок, будівля або споруда розміщені на земельній ділянці, що перебуває у користуванні, то в разі набуття права власності на ці об`єкти до набувача переходить право користування земельною ділянкою, на якій вони розміщені, на тих самих умовах і в тому ж обсязі, що були у попереднього землекористувача. Як вбачається із роз`яснень, викладених у п. 21 Постанови, порядок користування\~спільною\~земельною\~ділянкою, у тому числі тією, на якій розташовані належні співвласникам жилий будинок, господарські будівлі та споруди, визначається насамперед їхньою угодою залежно від розміру їхніх часток у спільній власності на будинок, суд відповідно до статті 88\~ЗК\~України бере до уваги цю угоду при вирішенні спорів як між ними самими, так і за участю осіб, котрі пізніше придбали відповідну частку в спільній власності на землю або на жилий будинок і для яких зазначена угода також є обов`язковою. Це правило стосується тих випадків, коли жилий будинок було поділено в натурі. Порядок користування земельною ділянкою між співвласниками не визначався і не визначений по теперішній час. З урахуванням\~специфіки забудови\~земельної ділянки,\~порядку користування\~житловим будинком\~і господарськими\~будівлями,\~що склався\~між співвласниками,\~експертом для\~забезпечення доступу\~кожного із\~співвласників до\~належної їм\~частини житлового\~будинку,\~господарських будівель\~і споруд,\~виходячи із\~фактичного розміру\~земельної ділянки\~за адресою\~будинку було\~запропоновано один\~варіанти встановлення порядку користування земельною ділянкою. Відповідно до роз`яснень, викладених у п. 19 Постанови №7 від 16.04.2004 у справах за позовом учасників спільної власності на землю при встановленні порядку володіння й користування спільною земельною ділянкою, на якій розташовані належні їм жилий будинок, господарські будівлі та споруди, суд з`ясовує і враховує можливість нормального користування будинком і здійснення догляду за ним, розташування господарських будівель, споруд, необхідність зведення будівель, розташування плодово-ягідних насаджень співвласників, можливість проходу з вулиці на подвір`я тощо. При пред`явленні вимог кожним з учасників спільної часткової власності при встановленні порядку користування спільною земельною ділянкою, суд може залишити в спільному користуванні лише ділянки, роздільне користування якими встановити неможливо. За таких обставин з урахуванням положень ст. 120 ЗК України та ст. 377 ЦК України, саме даний варіант є найбільш наближеним до ідеальних часток співвласників та визначений з урахуванням порядку який між ними склався, а тому суд вважає за можливе встановити порядок користування земельною ділянкою саме за варіантом № [NUMBER] . Враховуючи вищевикладене, позовні вимоги [PERSON] в цій частині також підлягають задоволенню.

Outcome: approved