Jurisdiction: civil
Date: 2024-07-14 00:00:00

Позивач \~в лютому\~2024\~звернулася до\~суду з\~зазначеним позовом\~в якому\~просить визначити їй додатковий строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Позовні вимоги обґрунтовано тим, що [INFO] померла бабуся позивача. За життя [PERSON] склала заповіт у якому заповідала позивачу 1/3 частину спадкового майна. Про наявність вказаного заповіту позивачу не було відомо, що і стало причиною пропуску строку на прийняття спадщини. Інші спадкоємці за заповітом чи за законом відсутні, оскільки спадщину не прийняли. Позивач звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, проте, їй було відмовлено у зв`язку із пропущенням встановленого законом строку. В зв`язку з чим вона змушена звернутися до суду з даним позовом. Ухвалою суду\~від 20.02.2024\~року позовну\~заяву прийнято до провадження, відкрито провадження за вищезазначеним позовом та справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження. Ухвалою суду від 31.05.2024 року закрито підготовче провадження у справі, призначено справу до судового розгляду по суті. Позивач в судове засідання не з`явилася, представник позивача адвокат Дудчак П.В. просила розгляд справи проводити за її відсутності та задовольнити заявлені вимоги. Представник Херсонської міської ради в судове засідання не з`явилася, надіслала заяву в якій просила розглядати справу без участі представника, не заперечувала проти задоволення позовних вимог. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Відповідно до ч. 3\~ст. 211 ЦПК України, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Розглянувши подані сторонами документи, з`ясувавши фактичні обставини, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що надані докази підлягають застосуванню до даних правовідносин, є достатніми для прийняття рішення у справі. Статтями 13, 81 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть [NUMBER] виданим 18.11.2021 Дніпровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), актовий запис №1559. Згідно свідоцтва про народження серії [NUMBER] [PERSON] народилася [INFO] , батьками зазначені [PERSON] , [PERSON] . Згідно свідоцтва про народження серії [NUMBER] [PERSON] народився [INFO] , батьками зазначені [PERSON] , [PERSON] . Згідно заповіту від 08.07.2020 року посвідченого державним нотаріусом Першої Херсонської державної нотаріальної контори Гудимою О.Б. за реєстровим № 1-850 [PERSON] заповіла [PERSON] , [INFO] 1/3 частку на належний [PERSON] на праві особистої приватної власності житловий будинок під [ADDRESS] . Згідно інформаційної довідки зі спадкового реєстру №76868886 від 07.05.2024 року, після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] відомості про відкриття спадкової справи відсутні. Згідно листа Приватного нотаріуса Херсонського міського нотаріального округу Н.В. Юрченко від 05.01.2023 року №02/01-16, оскільки [PERSON] пропустила строк для прийняття спадщини, вона може звернутися до суду, для визначення їй додаткового строку, достатнього для подання нею заяви про прийняття спадщини. За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті\~1220,\~1222,\~1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша\~статті 1269 ЦК України). Згідно з частиною третьою\~статті 1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Натомість судом встановлено, що позивач названих вище вимог закону не дотрималася та після відкриття спадщини, у встановлений законом строк, не подала до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Згідно п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30. 05. 2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272ЦК України. Правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 06 вересня 2017 року в справі № 6-496цс17. Відповідно до висновків Верховного Суду, викладених у постановах від 30.01.2020 №487/2375/18, від 17.02.2020 №357/732/19, від 27.02.2020 у справі №419/3788/17, від 21.05.2020 у справі №404/251/17, від 16.08.2023 року у справі №758/13293/18, які за приписами частини четвертої\~статті 263 ЦПК України\~підлягають врахуванні судами при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Спадкове законодавство засновується на принципі переваги формального волевиявлення спадкодавця (заповіту) над положеннями закону, спадкоємці за законом спадкують тільки у випадках відсутності заповіту, визнання його недійсним, нерозподілення заповідачем усієї спадщини або неприйняття (відмови від прийняття) спадщини спадкоємцями, призначеними у заповіті (частина друга статті 1223 ЦК України). Такий висновок зробив Верховний Суд у справі № 671/308/20 від 29.06.2021. Шестимісячний строк для прийняття спадщини після померлої [PERSON] сплинув 14.06.2022 року, а із відповідною заявою про прийняття спадщини [PERSON] звернулася 05.01.2023 року, оскільки не знала про наявність заповіту. Неприйняття спадкоємцем спадщини може бути виражено фактично, коли спадкоємець протягом строку, встановленого для прийняття спадщини, не здійснює дій, що свідчать про намір прийняти спадщину, або може бути виражено явно, коли спадкоємець шляхом подачі заяви в нотаріальну контору виражає свою незгоду прийняти спадщину. Як вбачається з матеріалів справи, позивач [PERSON] є єдиним спадкоємцем за заповітом після смерті бабусі, яка звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, але із пропуском встановленого законом строку. При вирішенні питання поважності причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, суд виходив з наступного. Відповідно до постанови Верховного Суду України від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 однією з поважних причин пропуску строку прийняття спадщини визнано необізнаність спадкоємців про наявність заповіту. Зважаючи на викладені обставини та беручи до уваги те, що спадщина після смерті [PERSON] ніким із спадкоємців не прийнята, інших відомостей суду не надано, спадкова справа не заведена, позивач захистити своє порушене право в інший спосіб, окрім як звернутися з позовом до суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, не може, враховуючи поважність причин пропуску встановленого строку для прийняття спадщини, суд вважає за необхідне позов задовольнити та визначити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини два місяці.

Outcome: approved