Jurisdiction: civil
Date: 2024-07-16 00:00:00

У лютому 2024 року до Ленінського районного суду м.Дніпропетровська надійшла вищезазначена позовна заява, в якій, позивач просить суд стягнути з відповідача: -вартість не донарахованої електричної енергії за актом про порушення правил №ДН005259 від 04.04.2023 у розмірі 98\~830,90 гривень; -витрати по сплаті судового збору у розмірі 3\~028,00 гривень; -витрати на професійну допомогу у розмірі 10\~000,00 гривень. Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги позивач посилається на те, що [PERSON] є споживачем послуг АТ «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРІЖІ» за договором про користування електричною енергією для побутових споживачів Дніпропетровської області за №8201140, за яким надаються послуги за адресою: [ADDRESS] . Під час технічної перевірки стану електричних приладів обліку і електроустановок, яке мало місце 04.04.2023, за вищезазначеною адресою, було виявлено розкрадання електричної енергії у зв`язку з чим складено акт про порушення №Дн005259, за результатами розгляду якого відповідно до протоколу №38/23 від 09.05.2023 нараховано до сплати 98\~830,90 гривень. З огляду на те, що вимога позивача щодо відшкодування збитків, залишилась без виконання, позивач звернувся до суду з даним позовом. Ухвалою судді Ленінського районного суду м.Дніпропетровська Костромітіної О.О. від 22.02.2024 відкрито провадження у справі та вирішено проводити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Представник позивача в судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи за її відсутності, не заперечувала проти ухвалення заочного рішення. Відповідач в судове засідання не з`явився, копія ухвали про відкриття провадження по справі та копія позовної заяви з додатками до нього надсилалась належним чином, однак відповідачем не вчинено дій із отримання поштової кореспонденції. Відповідно до вимог ст.190, ст.\~272 ЦПК України, відповідач є таким, що належним чином повідомлений про розгляд цієї цивільної справи та про свої процесуальні права та обов`язки, однак правом на подання відзиву, будь-якої письмової заяви або клопотання не скористався, про причини неявки суду не повідомив. Таким чином, суд вважає за можливе на підставі ст.\~280,\~281,\~282 ЦПК України\~ухвалити у справі заочне рішення суду в судовому засіданні за відсутності сторін та без фіксування процесу технічними засобами відповідно до положень ч. 2\~ст. 247 ЦПК. Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку про задоволення позову, з таких підстав. Судом встановлено, що [PERSON] 19.01.2020 є споживачем послуг позивача з постачання електричної енергії за договором №8201140, які надаються за адресою [ADDRESS] . 04.04.2023 під час технічної перевірки стану електричних приладів обліку і електроустановок у відповідача за адресою: [ADDRESS] , згідно з п.п.2.3.3, 8.4.2 ПРРЕЕ було виявлено розкрадання електричної енергії та складено Акт про порушення №Дн 005259, яким зафіксовано: «самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів та електропроводки до електричної мережі АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконано дротом мідь 2*0,75,5 мм кв. та дротом алюм.2*6 мм кВ. від ввідного дроту до навантаження струмоприймачів та електропроводки відкрито, виявити яке при контрольному огляді приладу обліку можливість існувала. При включенні навантаження імпульси відсутні, покази лічильника не змінюються, електролічильник не враховує спожиту електричну енергію. Порушення продемонстровано споживачу». Акт про порушення було складено в присутності посвідченої особи споживача [PERSON] , який допустив уповноважених представників позивача для проведення технічної перевірки. 05.04.2023 на адресу відповідача було направлено повідомлення про запрошення на засідання комісії по розгляду складеного Акту №Дн 005259 про порушення, що підтверджується поштовим реєстром про направлення та копією квитанції.. 09.05.2023 року відбулося засідання комісії з розгляду акту про порушення №Дн 005259 від 04.04.2023 року, на якому прийнято рішення про нарахування вартості недорахованої електричної енергії в сумі 98\~830,90 гривень, та складно протокол №38/23. Відповідач на засідання комісії не з`явився, проте був належним чином повідомлений про місце, дату та час проведення комісії. Тому 10.05.2023 року на адресу відповідача було направлено протокол засідання комісії №38/23 від 09.05.2023 року про прийняте рішення, розрахунок та досудову претензію, що підтверджується поштовим реєстром про направлення. Відносини між позивачем та відповідачем регулюються Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 року №312 зі змінами і доповненнями, внесеними постановами НКРЕКП та ст.714\~ЦК України. Згідно зі\~ст. 714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору постачання енергетичними та іншими ресурсами. Згідно п. 3 ч. 3\~ст. 58 Закону України «Про ринок електричної енергії»\~споживач зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів. Відповідно до\~ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії»\~учасники ринку, в тому числі споживачі, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Згідно з ч. 1\~ст. 509 ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Частина 2\~статті 509 ЦК України\~передбачає, що зобов`язання виникають з підстав, встановлених\~статтею 11 цього Кодексу. Відповідно п. 1 ч. 2\~ст. 11 ЦК України, підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини. Згідно ч. 1\~ст. 526 ЦК України\~зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до\~ст. 610 ЦК України\~порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Статтею 611 ЦК України\~передбачено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди. Відповідно до п. 8.2.5 Правил, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки, оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до цих Правил. Судом встановлено, що Акт про порушення є належним, достатнім та допустимим доказом порушення відповідачем ПРРЕЕ. Такий висновок суду повністю узгоджується із правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеної у постанові від 14.01.2020 року по справі № 910/17955/17. Відповідно до пп. 11 п. 5.2.1 ПРЕЕ, електропостачальник має право на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача, іншого електропостачальника, власника мереж, оператора малої системи розподілу, оператора системи, постачальника послуг комерційного обліку. Згідно пп. 20 п. 5.5.5 ПРЕЕ, споживач електричної енергії зобов`язаний не допускати безоблікового використання електричної енергії або використання електричної енергії для професійної та/або господарської діяльності на об`єктах, які розраховуються за електричну енергії за тарифом побутових споживачів, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового використання електричної енергії. Підпунктом 7 пункту 8.4.2. передбачено, що визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення самовільного відключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку. Розрахунок кількості неврахованої електроенергії проведено за період 04.10.2022 року до 04.04.2023 року, відповідно до п. 8.4.13 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕ від 14.03.2018 № 312. Загальна сума завданих збитків становить 98\~830,90 гривень (15\~568,28 кВт*г). Відповідачем не надано суду контрозрахунку неврахованої електроенергії, не надано доказів на спростування позиції позивача, тому суд при вирішенні спору по суті приймає до уваги розрахунок кількості неврахованої електроенергії, який проведено позивачем. Таким чином, враховуючи, що факт самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів, електропроводки до електричної мережі здійснено з порушенням схеми обліку, що підтверджено належним, достатнім та допустимим доказом, та зважаючи на те, що порушень при складанні акту про порушення ПРРЕЕ, та при його розгляді комісією, судом не встановлено, а визначення обсягу та вартості електричної енергії, недооблікованої внаслідок порушення, зазначеного в акті про порушення ПРРЕЕ, проведено відповідно до діючого законодавства, суд дійшов висновку, що вимоги позивача є законними, обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню, а тому з відповідача на користь позивача слід стягнути суму заподіяних відповідачем збитків у розмірі 98\~830,90 гривень, оскільки він будучи споживачем електроенергії, допустив його безоблікове споживання, чим завдав збитків позивачу. Відповідно до ч.1 ст.137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою (п. 1 ч. 2 ст. 137 ЦПК України). Так, позивачем на підтвердження розміру понесених витрат на правничу допомогу надано: копію договору №210-Де про надання правової допомоги від 08.01.2021; копію додаткової угоди №4 від 27.04.2021; копію додаткової угоди №20 від 31.12.2021; копію додаткової угоди №32 від 30.12.2022; копію додаткової угоди №9360-ДнОЭ/44 від 20.12.2023; Акт наданих послуг №10/205/942/24-ДнЕМ від 03.04.2024; копію свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю; копію довіреності. Отже, оскільки позивачем на підтвердження понесених витрат на правничу допомогу пов`язану зі зверненням до суду з даним позовом надано належні докази й виходячи з критеріїв розумності, справедливості, співмірності, відшкодуванню підлягають понесені витрати на правничу допомогу у розмірі 10 000,00 гривень. Згідно зі ст.141\~ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сума судового збору в розмірі 3\~028,00 грн.

Outcome: approved