Jurisdiction: civil
Date: 2024-07-07 00:00:00

14.05.2024\~року представник\~позивача [PERSON] звернувся до Олександрівського районного суду Донецької області, в інтересах [PERSON] , до Олександрівської селищної ради Краматорського району Донецької області, третя особа: Олександрівська селищна військова адміністрація Краматорського району Донецької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. 14.05.2024 року ухвалою судді відкрито провадження по справі. Ухвалою суду від 21.06.2024 року підготовче провадження по справі було закрито, справу призначено до розгляду по суті. В обґрунтування позову представник позивача зазначив, що 27 січня 2018 року [PERSON] був складений заповіт (запис у Реєстрі за № 104), відповідно до якого, на випадок своєї смерті належну йому земельну ділянку площею 10,2312 га, кадастровий номер 1420385500- 01-000-0105, розташовану на землях Михайлівської сільської ради Донецької області (на сьогоднішній день землі Олександрівської селищної територіальної громади Донецької області) він заповів у рівних долях Позивачу та [PERSON] . [INFO] у віці 69 років [PERSON] помер у місті Краматорську. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина за заповітом у вигляді земельної ділянки, площею 10,2312 га, кадастровий номер 1420385500:01:000:0105, розташованої на землях Михайлівської сільської ради Донецької області (на сьогоднішній день землі Олександрівської селищної територіальної громади Донецької області), яка була надана йому для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, та яка належала померлому на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку серії ДН № 097282, виданого 28 лютого 2005 року Олександрівською районною державною адміністрацією Донецької області. Починаючи з 31.10.2023 року у позивача виникло право на спадкування частки земельної ділянки, кадастровий номер 1420385500:01:000:0105 площею 10,2312 га. Реалізуючи своє право на спадщину, позивач 09.05.2024 року звернувся до приватного нотаріуса Краматорського районного нотаріального округу Донецької області із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом. Відповідно до Постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 09.05.2024 року позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] через не подачу заяви про прийняття спадщини протягом 6 місяців після смерті [PERSON] та ненадання документу про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Позивачу до травня 2024 року взагалі не було відомо про смерть [PERSON] , у зв`язку з чим він не міг знати про відкриття спадщини і початок перебігу строку для подання заяви про прийняття спадщини. позивач не є родичем [PERSON] , не мав обов`язку піклуватися за нього або перейматися станом його здоров`я або умовами мешкання. У зв`язку з цим, у них не було потреби у період з жовтня 2023 року по травень 2024 року спілкуватися. Фактично про смерть [PERSON] позивач дізнався тільки 06.05.2024 року від мешканця міста Краматорська [PERSON] , у квартирі якого станом на день смерті проживав [PERSON] , що підтверджується копією довідки від 08.05.2024 року № 17933, виданої Краматорською міською радою. Згідно зазначеної довідки [PERSON] на день смерті мешкав за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до копії інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 378110449 від 11.05.2024 року квартира за вказаною адресою належить саме [PERSON] . Після початку бойових дій на території Донецької області позивач втратив телефонний зв`язок з [PERSON] . Разом з цим, позивачу було відомо, що [PERSON] мешкав за вказаною адресою, тому він і звернувся до [PERSON] щоб отримати відомості про місцезнаходження [PERSON] . Позивач разом з родиною, до складу якої входять 3 малолітніх дітей, через збройну агресію та загрозу життю та здоров`ю дітей вимушений був з квітня 2022 року виїхати до с. Українське Дніпропетровської області. Весь час лише періодично навідувався до місця постійного мешкання. Вважає, що причини пропуску строку звернення для прийняття спадщини є поважними, та просить визначити позивачу додатковий строк терміном 3 (три) місяці, достатній для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті [PERSON] . Позивач у судове засідання з`явився, позовні вимоги його представника підтримав, просив задовольнити. Зазначив, що [PERSON] написав на нього заповіт, бо вони з ним дуже хороші знайомі, не родичі. [PERSON] доглядав померлого, вони теж дуже хороші знайомі. [PERSON] переписав на [PERSON] свою квартиру. Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити. Надав пояснення, відповідно викладеним у позовній заяві. Представник відповідача Олександрівської селищної ради у судове засідання не з`явився, про день слухання справи був належним чином повідомлений, надала суду письмову заяву про розгляд справи без її участі, заперечень проти задоволення позову немає (а.с.54-56). Представник третьої особи - Олександрівська селищна військова адміністрація Краматорського району Донецької області у судове засідання не з`явився, про день слухання справи був належним чином повідомлений, надала суду письмову заяву про розгляд справи без її участі, заперечень проти задоволення позову немає (а.с.34-35). Свідок [PERSON] в судовому засіданні повідомив, що він проживає за адресою: [ADDRESS] . Зазначив, що померлого [PERSON] він знав особисто, у них були дружні відносини, він здійснював його догляд. Квартиру розташовану за адресою: [ADDRESS] він купив у [PERSON] , який продовжував там проживати бо не мав де жити. Станом на день смерті проживав у цій же квартирі. Одного ранку він прийшов його провідувати, і виявив, що він помер. Похованням займався він. Про його смерть він нікому не повідомив. Лише 06.05.2024 року коли йому зателефонував позивач, він йому повідомив, що [PERSON] помер. Він не є родичем [PERSON] та разом з ним не проживав. Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд, вислухавши учасників судового засідання, свідка, дослідивши та оцінивши надані докази встановив наступне. 31 жовтня 2023 року у віці 69 років помер [PERSON] у місті Краматорську, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 06.11.2023 року Управлінням реєстраційних повноважень та ведення реєстру територіальної громади Краматорської міської ради (а.с.12). [PERSON] є власником земельної ділянки, площею 10,2312 га, кадастровий номер 1420385500:01:000:0105, розташованої на землях Михайлівської сільської ради Донецької області, яка була надана йому для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, та яка належала померлому на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку серії ДН № 097282, виданого 28 лютого 2005 року Олександрівською районною державною адміністрацією Донецької області (а.с.9). 27 січня 2018 року [PERSON] був складений заповіт (запис у Реєстрі за № 104), відповідно до якого, на випадок своєї смерті належну йому земельну ділянку площею 10,2312 га, кадастровий номер 1420385500- 01-000-0105, розташовану на землях Михайлівської сільської ради Донецької області він заповів у рівних долях позивачу та [PERSON] (а.с.10). Постановою приватного нотаріуса Краматорського районного нотаріального округу Донецької області Левочки Максима Миколайовича від 09.05.2024 року позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] через не подачу заяви про прийняття спадщини протягом 6 місяців після смерті [PERSON] та ненадання документу про визначення додаткового строку для прийняття спадщини (а.с.11). Станом на день смерті [PERSON] мешкав один за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується копією довідки від 08.05.2024 року № 17933, виданої Краматорською міською радою (а.с.14). Відповідно до копії інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 378110449 від 11.05.2024 року квартира за адресою: [ADDRESS] , належить [PERSON] (а.с.15). Позивач є батьком малолітніх дітей: [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , (а.с.16-17). Відповідно до довідок про взяття на облік ВПО, діти позивача разом із його дружиною зареєстровані, як ВПО у с. Українське Дніпропетровської області (а.с.18-22). Згідно інформаційних довідок зі Спадкового реєстру № 76899774 від 09.05.2024 року та № 77459232 від 26.06.2024 року, наданої приватним нотаріусом Краматорського районного нотаріального округу Донецької області Левочкою М.М., спадкова справа на майно, що залишилося після смерті [PERSON] , не заводилася (а.с.24, 53). Суд, на підставі ст. 13 ЦПК України, розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Правовідносини, які склалися між сторонами стосуються визначення додаткового строку для прийняття спадщини, який позивачем був пропущений. До правовідносин, які склались між сторонами підлягають застосуванню наступні норми права. Згідно зі ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За вимогами ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ст. 1269 ЦК). Статтею 1270 ЦК України встановлено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, яка відповідно до вимог ст. 1220 ЦК України відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Відповідно до ст. 1272 ЦК України, у разі пропущення спадкоємцем строку для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно із пунктом 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК України), а також у разі відсутності інших спадкоємців, які б могли дати таку письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадкоємців, які б могли дати таку письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Верховний Суд зазначає, що поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини. Правила частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які пов`язані, зокрема, з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Подібний висновок викладений Верховним Судом України у постанові від 14 вересня 2016 року у справі № 6-1215цс16, Верховним Судом у постановах від 11 липня 2018 року у справі № 381/4482/16-ц (провадження № 61-12844св18), від 17 червня 2020 року у справі № 520/10377/17 (провадження № 61-48230св18), від 11 серпня 2021 року у справі № 720/1079/19 (провадження № 61-14663св20), від 22 січня 2020 року у справі № 592/18695/18 (провадження № 61-13558св19). Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. В подальшому Указами Президента України, затвердженими відповідними Законами України, у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України, продовжувалися строки дії воєнного стану в Україні. 28.02.2022 Кабінетом Міністрів України прийнято постанову «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» від 28.02.2022 № 164 (далі - Постанова). В подальшому, 06.03.2022 року до вказаної постанови внесено зміни, зокрема доповнено пунктом 3, згідно яким установлено, що на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється. 24.06.2022 року додатково внесені зміни, зокрема пункт 3 Постанови викладено в редакції: «Установити, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини». Постановою КМУ № 469 від 09.05.2023 року «Про внесення змін до деяких постанов КМУ щодо нотаріату, державної реєстрації та функціонування державних електронних інформаційних ресурсів в умовах воєнного стану, пункт 3 Постанови КМУ № 164 від 28.02.2022 року «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» було виключено. Дані зміни набули чинності 23.05.2023 року. Відповідно до статей 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Згідно зі статтею 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Статтею 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). У судовому\~засіданні встановлено,\~що позивачпропустив строк звернення до нотаріуса із заявою в порядку визначеному законодавством України про прийняття спадщини, у зв`язку зі збройною агресією РФ проти України, та оголошенням по всій країні воєнного стану, оскільки, починаючи з квітня 2022 року позивач разом з родиною проживав на території у с. Українське Дніпропетровської області. Через відсутність за місцем свого мешкання, лише 06.05.2024 року від мешканця міста Краматорська [PERSON] , у квартирі якого станом на день смерті проживав [PERSON] , позивач дізнався про його смерть. [PERSON] був допитаний в судовому засідання і підтвердив дані обставини. З огляду на викладене суд вважає, що причини пропуску для прийняття спадщини, є поважними. Вирішуючи питання поважності причин пропущення строку, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Враховуючи принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав заявника, в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, те, що інших спадкоємців, які прийняли спадщину після смерті [PERSON] не встановлено, суд дійшов до висновку, що позовні вимоги представника позивача [PERSON] , який діє в інтересах [PERSON] до Олександрівської селищної ради Краматорського району Донецької області, третя особа: Олександрівська селищна військова адміністрація Краматорського району Донецької області, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, підлягають задоволенню.

Outcome: approved