Jurisdiction: civil
Date: 2024-07-14 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду із позовною заявою до відповідача Рахівської міської ради Закарпатської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Свої позовні вимоги позивач [PERSON] мотивує тим, що він є рідним сином та спадкоємцем першої черги за законом [PERSON] та [PERSON] . Так, його батькам [PERSON] та [PERSON] на праві спільної сумісної власності належав житловий будинок [ADDRESS] . Так, [INFO] помер батько позивача, [PERSON] . Після його смерті спадщину на все майно прийняла мати позивача [PERSON] . Проте, [INFO] померла мати позивача [PERSON] . Після її смерті відкрилася спадщина на належне їй на праві приватної власності майно, а саме вищевказаний житловий будинок. Іншим спадкоємцем першої черги за законом після смерті [PERSON] була її дочка та відповідно сестра позивача - [PERSON] , яка [INFO] померла. За період свого життя сестра позивача не зверталась до нотаріуса із заявою про відкриття спадщини після смерті матері [PERSON] . Водночас, спадкова справа після смерті останньої була відкрита лише 29.02.2024 Рахівською ДНК після звернення позивача з відповідною заявою. Однак у видачі йому свідоцтва про право на спадщину за законом йому відмовлено, у зв`язку з відсутністю факту прийняття спадщини. При цьому позивач у встановлений законом строк не звернувся до Рахівської держнотконтори із заявою про прийняття спадщини, оскільки йому не було відомо про те, що для прийняття спадщини потрібно звертатись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини та про те, що для цього законодавством встановлено шестимісячний строк. У зв`язку з наведеним позивач [PERSON] просить встановити йому додатковий строк для прийняття спадщини, тривалістю 3 місяці. Позивач, [PERSON] про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином шляхом надсилання повідомлення про виклик на зареєстровану адресу проживання. Представник відповідача, Рахівської міської ради Закарпатської області, про день, час та місце розгляду справи повідомлений шляхом отримання судової повістки про виклик до суду в електронний кабінет. У судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив. Суд, вивчивши матеріали справи, приходить до висновку, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого відділом ЗАГСУ м. Рахів Закарпатської області, батьками [PERSON] є [PERSON] та [PERSON] . Згідно копії технічної документації, забудовниками будинку [ADDRESS] є [PERSON] та [PERSON] . Як вбачається з копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 25.01.2011 року, виданого відділом реєстрації актів громадянського стану Рахівського районного управління юстиції, [PERSON] помер [INFO] . Відповідно до копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 14.09.2022 року, виданого відділом реєстрації актів громадянського стану Рахівського районного управління юстиції, [PERSON] , померла [INFO] . З копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 06.07.2022 року, виданого Рахівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Рахівському районі Закарпатської області Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) [PERSON] померла [INFO] . Згідно заяви від 29.02.2024 року №181, [PERSON] звернувся до Рахівської ДНК для видачі свідоцтва про право на спадщину. Відповідно витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі №76023610 від 29.02.2024 року, [PERSON] є спадкодавцем. З постанови № 1 від 29.02.2024 року вбачається, що державним нотаріусом Рахівської державної нотаріальної контори Пріц О.І. відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку з відсутністю факту прийняття спадщини. Відповідно до довідки від 06.03.2024 року №363/01-16, виданої Рахівською ДНК, спадкоємцем [PERSON] є [PERSON] . Згідно ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Стаття 15 ЦК України передбачає право кожної особи на захист свого цивільного права в разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Згідно ст.1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно частини третьої статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» за №7, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом встановлено, що позивач не звернувся у встановлений законом шестимісячний строк до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки йому не було відомо про те, що для прийняття спадщини потрібно звертатись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини та про те, що для цього законодавством встановлено шестимісячний строк. Відповідно до ч. 4 ст.26 3ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. У постанові Першої судової палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 05 грудня 2018 року у справі 717/1796/16-ц зазначено, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Верховний Суд у складі колегії суддів другої судової палати Касаційного цивільного суду в Постанові від 05.12.2018 року по справі №756/2764/15-ц зробив висновок про те, що відсутність необхідних юридичних знань не є об`єктивними та непереборними труднощами, які відповідно до положень ч.3 ст. 1272 ЦК України можуть бути визнані поважними для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Аналогічні правові позиції викладено у постановах Верховного Суду України від 26.09.2012 року по справі №6-85цс12 та від 14.09.2016 по справі №6-1215цс16. Суд зауважує, що предметом доказування в даній справі є обставини щодо поважності причини пропуску строку на прийняття спадщини позивачем після смерті матері, [PERSON] , яка померла [INFO] , тобто 22 роки назад. З урахуванням наведених обставин, суд дійшов обґрунтованого висновку, що позивачем не доведені поважні причини пропуску строку для прийняття спадщини (тобто причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій), які б перешкоджали йому звернутися до нотаріуса у встановлений законом строк із заявою про прийняття спадщини, а підстави, на які посилався позивач щодо поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини, тобто правову необізнаність, не є поважними причинами пропуску ним строку для подання до нотаріальної контори у передбаченому законом порядку та у визначений строк заяви про прийняття спадщини. Виходячи з встановлених обставин, суд вважає, що належних і допустимих доказів про наявність об`єктивних, непереборних, істотних труднощів, які б завадили звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у встановлений законом строк, позивач не надав, обставини на які він посилається, такими не є, у зв`язку з чим правових підстав для визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини, не вбачається. Відмовляючи у задоволенні позову суд залишає судові витрати зі сплати судового збору за позивачем. Згідно із ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed