Jurisdiction: civil
Date: 2024-07-10 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить визначити йому додатковий строк тривалістю 2 (два) місяці для подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті його тітки. Мотивуючи свої\~вимоги,\~позивач вказує,\~що [INFO] померла його\~тітка [PERSON] ,\~яка на\~день смерті\~проживала в\~селі Тупали\~Ковельського (колишнього\~Турійського)\~району Волинської\~області.\~Після смерті\~залишилось спадкове\~майно,\~яке складається\~з права\~на земельну\~частку (пай)\~у землі,\~яка перебуває\~у колективній\~власності КСП\~«Нива»,\~площею 4,68\~га в\~умовних кадастрових\~гектарах без\~визначення меж\~цієї частки\~в натурі\~(на\~місцевості)\~та права\~на земельну\~частку (пай)\~у землі,\~яка перебуває\~у колективній власності КСП «Нива», площею 5,15 га в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості). На випадок смерті спадкодавець заповіту не складала, лише неодноразово висловлювала свою волю залишити все належне їй майно своїй племінниці [PERSON] . Позивач стверджує, що на момент смерті тітки з нею не проживав, а тому у визначений законом строк не звертався до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після її смерті, оскільки вважав, що спадкоємцем, яка прийме спадщину, буде племінниця покійної - [PERSON] . Однак, у березні 2024 року дізнався, що остання не прийняла спадщину та не має наміру оформляти спадкові права на зазначене майно. Після звернення до нотаріуса з метою успадкування майна отримав роз`яснення, що оскільки пропущено шестимісячний строк з часу відкриття спадщини, необхідно встановити в судовому порядку додатковий строк для звернення з заявою. Викладені обставини причини пропуску строку вважає поважними, тому просить суд визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. Ухвалою суду від 17 травня 2024 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання. Будь-яких інших процесуальних дій у справі не вчинялося. Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву в якій зазначив, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить їх задовольнити з підстав викладених у позові. Просив розгляд справи здійснювати за його відсутності. Представник відповідача Луківської селищної ради Волинської області в судове засідання не з`явився, надав суду заяву про визнання позову та розгляд справи за його відсутності. Відповідно до частини третьої статті 211 Цивільного процесуального кодексу України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Згідно частини другої статті 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, докази, надані позивачем, приходить до висновку про наявність підстав щодо задоволення позову, виходячи з наступного. Відповідно до статті 81 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. За змістом статті 1217 Цивільного кодексу України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до частини першої статті 1220, частини третьої статті 1223 Цивільного кодексу України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Як вбачається з матеріалів справи, [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 31 травня 2004 року, виданим Миляновичівською сільською радою Турійського району Волинської області, актовий запис № 15 (а. с. 6). Після її смерті залишилася спадщина до складу якої входить право на земельну частку (пай) у землі, яка перебуває у колективній власності КСП «Нива», площею 5,15 га в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості), що підтверджується сертифікатом на право на земельну частку (пай) серії ВЛ № 0245338, виданого 22 жовтня 1997 року Турійською районною державною адміністрацією (а. с. 11), та право на земельну частку (пай) у землі, яка перебуває у колективній власності КСП «Нива», площею 4,68 га в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості), яку покійна [PERSON] успадкувала після смерті свого чоловіка [PERSON] , який помер [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за законом, виданого державним нотаріусом Турійської державної нотаріальної контори Волинської області Гутом А. П. 27 травня 2002 року (а. с. 13). Відповідно до статті 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Згідно частини третьої статті 1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як вбачається із положень частини першої статті 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до статті 1272 Цивільного кодексу України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 Цивільного кодексу України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини в зв`язку з тим, що вважав, що племінниця покійної [PERSON] оформила належним чином свої спадкові права на зазначені земельні ділянки, яка не мала і не має наміру вступати у спадщину, а тому, на підставі наведеного, [PERSON] вправі звернутись в суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини. Згідно пункту 24 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30 травня 2008 року, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України. Проаналізувавши встановлені обставини у справі, оцінивши, надані в силу положень статті 89 Цивільного процесуального кодексу України, докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк подачі заяви про прийняття спадщини в зв`язку з тим, що знав про наявність спадкового майна, однак вважав, що так як є спадкоємцем п`ятої черги, право власності на спадкове майно оформили інші спадкоємці за законом, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню. За змістом частини шостої\~статті 141 Цивільного процесуального кодексу України\~якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Виходячи з вищенаведених положень процесуального закону та враховуючи, що позивач звільнений від сплати судового збору, то судові витрати розподілу не підлягають та компенсуються за рахунок держави.

Outcome: approved