Jurisdiction: civil
Date: 2024-07-16 00:00:00

20.03.2019 до Київського районного суду м. Харкова надійшла позовна заява [PERSON] , [PERSON] , в якій позивач, з урахуванням уточнень просив суд: визнати електронні торги від 13.06.2018 року по лоту №282031, за результатами яких був складений протокол №338565 проведення електронних торгів від 13.06.2018, сформований ДП «Сетам» недійними, визнати свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів від 27.06.2918 року за №1277, виданого приватним нотаріусом ХМНО Самощенко О.А. недійсним; скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 41829959 від 27.06.2018 року, 13:20:43, приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Самощенко Олена Анатоліївна щодо реєстрації права власності за [PERSON] частини 2 кімнатної квартири, загальною площею 71,2 кв.м., житловою 34.4 кв.м., відповідно до технічного паспорту виготовленого станом на 10.04.2003 року КП «Харківським міським бюро технічної інвентаризації» самовільно приєднані приміщення №7 площею 2,5 кв.м. та балкон 1 площею 7,1 кв.м. розташованого за адресою: [ADDRESS] , підстава виникнення права власності: свідоцтво , серії та номер 1277, виданий 27.06.2018, видавник приватний нотаріус ХМНО Самощенко О.А., що зареєстровано в реєстрі 27.06.2018 за реєстраційним номером 1510098563101, номер запису про право власності 26828951; вирішити питання про розподіл судових витрат. В обґрунтування свої вимог представник позивача посилався на те, що у Київському відділі державної виконавчої служби м.Харкова Головного територіального управління юстиції в Харківській області перебувало на виконанні зведене виконавче провадження [NUMBER] до якого входило: виконавче провадження з виконання виконавчого листа №639/51/17 від 23.06.2017, виданого Жовтневим районним судом м.Харкова про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] боргу у сумі 107190, 85 грн., інфляційних витрат у сумі 7079, 89 грн. та 3% річних з простроченої суми в розмірі 2031, 78 грн.; виконавче провадження з виконання виконавчого листа №642/1906/ 16 ,виданого 14.08.2017 року Жовтневим районним судом м.Харкова про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] боргу в розмірі 81800, 00 грн., інфляційних витрат в сумі 17267, 16 грн. та 3% річ них з простроченої суми в розмірі 2409, 99 грн., а також понесені витрати по сплаті держмита та направлення телеграм 1761, 66 грн., а всього 103238, 81 грн. на загальну суму 242876, 71 грн. 17.07.2017 року державним виконавцем винесено постанову про відкриття ВП №5433378. Також, 14.09.2017 року державним виконавцем було винесено постанову про відкриття ВП [NUMBER]. 28 вересня 2017 року постановою державного виконавця Київського ВДВС прийнята постанова про зведене ВП№54800516. 28.07.2017 державним виконавцем прийнята постанова про арешт майна боржника. 23.01.2018 року ухвалою Київського районного суду м.Харкова було задоволено подання державного виконавця про визначення частки [PERSON] , в квартирі [ADDRESS] , яка є об`єктом спільної сумісної власності з [PERSON] 16.02.2018 державним виконавцем прийнята постанова про опис та арешт майна боржника, а саме частина квартири [ADDRESS] , загальною площею 75, 8 кв.м. належної на праві власності [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності на житло від 10.11.2003, реєстраційний №2-03-219987. Квартира складається з: житлова кімната -23,2 кв.м., 11,2 кв.м., підсобка 18,4 кв.м., кухні-11,8 кв.м., коридор -4,5 кв.м. ,вбиральня-2,1 Кв.м. Самовільно збудовані приміщення відповідно до постанови складають 2,5 кв.м., коридор, балкон-2,1 кв.м. 16.02.2018 державним виконавцем прийнята постанова про при значення суб`єкта оціночної діяльності-суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні. 02.03.2018 отримано звіт з оцінки майна станом на 28.02.2018, відповідно до якого вартість частини загальною площею 75,8 кв.м. [ADDRESS] складає 280 800 грн. Представник позивача посилався на те, що 23.04.2018 ухвалою Жовтневого районного суду м.Харкова відмовлено в задоволенні скарги [PERSON] , на дії державного виконавця. 10.04.2018 внесено інформаційне повідомлення про електронні торги. 13.06.2018 протоколом №33856 проведення електронних торгів визначено переможця на частину двокімнатної квартири загальною площею 75,8 кв.м. [ADDRESS] [PERSON] за ціною 209 222, 22 грн. 21.06.2018 державним виконавцем складено акт про проведення прилюдних торгів частини двокімнатної квартири загальною площею 75,8 кв.м. [ADDRESS] . 27.06.2018 приватним нотаріусом ХМНО Самощенко О.А. видано свідоцтво про придбання арештованого майна з публічних торгів [PERSON] , про належність на праві приватної власності частини квартири, загальною площею 71,2 кв.м. [ADDRESS] . 29.08.2018 постановою державного виконавця виконавче провадження закінчено на підставі п.9 ст. 39 ЗУ «Про виконавче провадження»-фактичне виконання в повному обсязі рішення згідно з виконавчим документом. Так, представник позивача посилався на те, що відповідно до Звіту від 02.03.2018, ринкова вартість, суб`єктом оціночної діяльності частини квартир и визначалась відповідно до поставленого державним виконавцем питання щодо визначення вартості майна, загальною площею 75,8 кв.м., яка була визначена державним виконавцем на підставі «Экспликации внутренних площадей к плану жилого дома по [ADDRESS] » за формою №6-е. Дана експлікація не є технічною документацією на частину позивачів, таким документом є виключно технічний паспорт на квартиру ,який є Додатком 3.1 до Інструкції про порядок проведення технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна. Відповідно до відомостей технічного паспорту на квартиру [ADDRESS] виготовленого станом на 10.04.2003 року, загальна площа квартири становить 71,2 кв.м.,що складається з: житлова кімната -23,2 кв.м., житлова кімната-11,2 кв.м., підсобка 18,4 кв.м., кухні-11,8 кв.м., коридор -4,5 кв.м. ,вбиральня-2,1 кв.м., в тому числі самовільно збудовані приміщення відповідно складають №7- 2,5 кв.м., балкон-7,1 кв.м. Отже, загальна площа квартири станом на час її арешту, опису, оцінки та реалізації становила 80,8 кв.м., що була більше на 9,6 кв.м. за рахунок самочинного будівництва прим. №7 пл.2,5 кв.м., балкона 1 пл. 7,1 кв.м. Державним виконавцем відомості щодо фактичної площі нерухомого майна згідно технічного паспорту були проігноровані та не були взяті до уваги при призначенні оцінювача і постановці йому питання щодо визначення вартості майна загальною площею 75,8 кв.м.,яка є неправильною. Невірне визначення загальної площі нерухомого майна на підставі невідповідного документа як Експлікація було підставою звернення позивача до суду зі скаргою на дії державного виконавця щодо визначення вартості майна. Представник вказав, що у свідоцтві про право власності на житло, технічному паспорті на квартиру зазначена площа квартири 71,2 кв.м. Також сторона позивача вказала, що дійсна вартість нерухомого майна з вихідними даними, як загальна площа квартири з технічним описом: житлова кімната -23,2 кв.м., житлова кімната-11,2 кв.м., підсобка 18,4 кв.м., кухня-11,8 кв.м., коридор -4,5 кв.м. ,вбиральня-2,1 кв.м., в тому числі самовільно приєднані приміщення №7- 2,5 кв.м., балкон-7,1 кв.м. до квартири [ADDRESS] та розташування згідно пропозицій по продажу ринку нерухомого майна станом на 28.02.2018 складала від 1080000, 00 грн. (40 000 дол.США). Дана вартість підтверджується рецензією на звіт. Позивачі вважають, що державним виконавцем було допущено помилку внаслідок власного недбальства, яка полягає в невірному визначенні, наданні вихідних даних щодо властивостей нерухомого майна, а саме було зменшено на 5 кв.м. загальну площу, використано технічні характеристики об`єкту, які не відповідають технічній документації, а саме не зазначені в описі самовільно приєднані приміщення №7 пл.2,5 кв.м., балкона 1 пл. 7,1 кв.м., що вплинуло на необ`єктивну оцінку і як наслідок значно знизило цінність нерухомого майна при його продажу. Позивач [PERSON] вважає, що при правильному визначенні державним виконавцем вихідних даних для проведення оцінки майна та його подальшому продажу на електронних торгах, грошові кошти, отримані від реалізації цього майна та за рахунок яких були задоволені вимоги за виконавчими документами залишились. Крім того, іншою самостійною підставою для визнання недійсними електронних торгів та акту державного виконавця є звернення нерухомого майна з порушенням ст. 50 ЗУ «Про виконавче провадження», ст.ст.655, ч.1 ст.656 ЦК України, що в свою чергу передбачають підстави для визнання правочину недійсним. Технічні характеристики квартири [ADDRESS] були змінені у зв`язку з самовільним приєднанням вищевказаних приміщень, внаслідок чого збільшилась загальна площа з 71,2 кв.м. до 80,8 кв.м., такі зміни підлягали державні реєстрації, а у позивача [PERSON] після державної реєстрації таких змін, виникло б право власності на квартиру [ADDRESS] загальною площею 80,8 кв.м. В даному випадку такої державної реєстрації [PERSON] здійснено не було, а відтак державний виконавець зобов`язаний був звернутись до суду з заявою про звернення стягнення на квартиру ,яка мала самочинно збудовані та приєднані приміщення, балкон, що відповідачем Київським ВДВС зроблено не було. Таким чином, державним виконавцем було передано на реалізацію та реалізовано нерухоме майно, зміни в технічних характеристиках якого не було зареєстровано в Державному реєстрі прав на нерухоме майно і було реалізовано без рішення суду ,яким би було вирішено питання про реалізацію квартири [ADDRESS] з самочинно збудованими ,приєднаними приміщеннями ,балконом або відмовлено в зверненні стягнення. Крім того, свідоцтво про придбання майна з електронних торгів підлягає скасуванню, як видане без достатньої правової підстави. Ухвалою судді Київського районного суду м. Харкова Золотарьової Л.І. від 26.03.2019 року відкрито загальне позовне провадження. 15.04.2019 до суду надійшов відзив на позовну заяву представника Київського відділу державної виконавчої служби м.Харкова Головного територіального управління юстиції в Харківській області, в якому представник просив відмовити в задоволенні позову. Вказав, що на примусовому виконанні в Київському ВДВС перебувало зведене ВП [NUMBER], до якого входили ВП [NUMBER] та ВП№[NUMBER]. Рішення Жовтневого районного суду м.Харковау справі №639/51/17 набрало законної сили 08.06.2017 року. Рішення Жовтневого районного суду м.Харкова по справі №642/1906/16 набрало законної сили 09.08.2017. Про вказані рішення суду [PERSON] , було відомо. Представник посилався на те, що [PERSON] , скористався своїм правом щодо оскарження результату визначеності вартості майна та звернувся до суду зі скаргою. Ухвалою Жовтневого районного суду м.Харкова від 23.04.2018 у справі №639/1592/18 суд у задоволенні скарги [PERSON] відмовлено. У вказані скарзі [PERSON] оскаржував невірне зазначенні площі квартири та її вартість. Таким чином, судом встановлено правильність оцінки нерухомого майна та відповідність дій державного виконавця щодо проведення оцінки майна боржника ЗУ «Про виконавче провадження». Відповідно до протоколу №338568 проведення електронних торгів від 13.06.2018, торги відбулись, переможцем є [PERSON] 14.06.2018 на рахунок обліку депозитних сум Київського ВДВС надійшли грошові кошти в розмірі 198 761, 11 грн. 21.06.2018 державним виконавцем видано акт про проведені електронні торги переможцю- [PERSON] 29.08.2018 державним виконавцем винесено постанову про закінчення виконавчого провадження у зв`язку з повним його виконанням. Представник вказав, що дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження і не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними. Позивачами не надано належних та допустимих доказів, що при проведенні електронних торгів відбулось порушення вимог порядку, ці порушення вплинули на результати торгів і права та законні інтереси позивачів порушені. Київським ВДВС виконано всі вимоги щодо договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах. Правові підстави для визнання недійсними електрон них торгів та їх результатів, визнання недійсним акту проведення електронних торгів ,скасування свідоцтва про придбання арештованого або заставленого майна з прилюдних торгів та державної реєстрації права власності відсутні. 18.04.2019 року до суду надійшов відзив на позовну заяву представника ДП «Сетам», в якому представник просив відмовити в задоволенні позову. Представник зазначив, що 13.06.2018 відбулись електронні торги за лотом №2882031 з реалізації частини двокімнатної квартири загальною площею 75,8 кв.м., яка розташована за адресою: [ADDRESS] . Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства Організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до системи, а також за достовірність інформації , зазначеної в заявці відповідають посадові особи ВДВС (приватний виконавець). ДП «Сетам» розміщує інформацію в системі електронних торгів виключно на підставі документів, наданих відповідним органом державної виконавчої служби. При цьому жодним нормативно- правовим актом України не передбачено обов`язку організатора торгів перевіряти законність дій державного виконавця щодо передачі майна на реалізацію та достовірність інформації, зазначеної в заявці на реалізацію арештованого майна. Представник посилався на те, що стосується порушень вимог ст.58 Закону №606-XIV допущених державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених цим законом, щодо визначення вартості чи оцінки майна до призначення прилюдних торгів, то такі дії державного виконавця підлягають оскарженню в порядку, передбаченому законом. Для визнання електронних торгів недійсними, які є правочином в розумінні ст.ст. 293 та 215 ЦК України необхідно встановити порушення саме вимог порядку. Натомість дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставами для визнання прилюдних торгів недійсними. Таким чином, позивачі повинні довести належними та допустимими доказами, що відбулось порушення вимог порядку при проведенні електронних торгів, ці порушення вплинули на результати торгів, права та законні інтереси позивача порушені. Жодних доказів на підтвердження своїх доводів про визнання електронних торгів недійсними позивачі не надали та не обґрунтували як описані ним порушення вплинули на результат торгів та як це порушило його права. 17.05.2019 до суду надійшов відзив на позовну заяву [PERSON] , в якому він просив суд відмовити в задоволенні позову. Посилався на те, що Жовтневим районним судом м.Харкова винесене рішення про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] боргу, яке набрало законної сили. За виконавчим листом від 14.08.2017 відкрито виконавче провадження. Також, 23.01.2018 Київським районним судом м.Харкова винесено рішення за поданням Київського ВДВС про визначення частки майна у спільній власності. Рішення набрало законної сили та оскаржено не було. Крім того, 23.04.2018 за скаргою [PERSON] на дії державного виконавця Київського ВДВС винесено рішення, яким в задоволенні скарги відмовлено. Рішення набрало законної сили та оскаржено не було. Про всі зазначені рішення позивачам було відомо. Жодної спроби оскаржити вищевказані рішення суду позивачами не здійснено, тобто вони з ними погодились, а тому відсутні підстави вважати, що права позивачів були порушені. Вказав, що він є добросовісним набувачем, ним сплачено грошові кошти згідно грошової оцінки частки нерухомого майна ,яке належало [PERSON] та якими забезпечено позов [PERSON] . Вважати порушеними права осіб, яких зареєстровано у спірному житлі підстави відсутні, бо до складу сім`ї позивача [PERSON] чиє майно було реалізовано, вони не мають відношення. Згідно акту про проведені електронні торги від 21.06.2018, торги проведено з дотриманням норм чинного законодавства, він є добросовісним набувачем права власності на частку спірного нерухомого майна. Примірник зазначеного акту отриманий позивачем [PERSON] . Вказав, що не заперечує, що технічною документацією є технічний паспорт. Його копію було додано до технічного звіту про грошову оцінку арештованого майна. Оцінювач, який здійснював оцінку, вірно зазначив площу оцінюваного майна. Площа балкону, відноситься до загальної площі квартири. Загальна площа квартири разом з балконом становить 75,83 к.м. Оскільки загальна площі квартири ,яку було оцінено для проведення електронних торгів дорівнює фактичні загальній площі квартири, яку внесено до технічного паспорту від 10.04.2003 ,у позивачів відсутні підстави вважати оцінку частини квартири, яка підлягала реалізації невірною. Вказав, що з моменту приватизації квартири до розгляду цивільної справи №642/1906/16 позивачами не здійснювалась поточна інвентаризація, вони не звертались з позовом до суду про визнання права власності на новостворене майно, тобто приміщення №7 площею 2,5 кв.м., балкону 1 площею 7,1 кв.м., а тому у позивачів відсутні підстави заявляти про невірність висновку оцінювачів щодо вартості майна та визнавати електронні торги недійсними, бо державою не визнане за позивачами право власності на зазначені приміщення. 05.06.2019 до суду надійшли письмові пояснення позивачів. Представник посилався на те, що доводи Київського ВДВС не відповідають обставинам справи. Предметом позову є оскарження правочину-договору купівлі-продажу, укладеного шляхом проведення електронних торгів з порушенням положень ЦК України. Щодо посилань Київського ВДВС, що Київський районний суд ухвалою суду від 23.04.2018 встановив законність дій державного виконавця щодо проведення оцінки арештованого майна без врахування самовільної забудови, то даною ухвалою не досліджувалось, а тому не могло бути встановлено відсутність помилки (недбальства) державного виконавця при визначенні технічних характеристик квартири, які він надав оцінювачу. Крім того, позивачі в справі дії державного виконавця та звіт про визначення вартості майна не оскаржують, а зазначають про існування помилку у державного виконавця як сторони правочину в момент його вчинення, яка виникла в результаті його власного недбальства ст. 229 ЦКУ у зв`язку з невірним визначенням технічних характеристик об`єкта, що значно знизило його цінність. В даному випадку помилка, яка виникла в результаті власного недбальства державного виконавця за ст. 229 ЦКУ на етапах: передачі майна на реалізацію і підготовки електронних торгів, проведення торгів, оформлення кінцевих результатів торгів була наявна. Так, майно було не об`єктивно оцінено, передано на примусову реалізацію з електронних торгів і реалізовано з невірними технічними характеристиками, що значно знизило цінність цього майна, а також вплинуло на пониження привабливості цього майна при його реалізації. Крім того, державним виконавцем були порушені Правила проведення електронних торгів, адже відбувся продаж частини квартири з площею 75,8 кв.м., тоді як фактична площа становить 80,8 кв..м, висотою стелі 3 м, що істотно впливає на його знецінення та заниження ринкової привабливості. Також, було порушено ст.ст.655,656 ЦК України, оскільки технічні характеристики квартири [ADDRESS] були змінені у зв`язку з самовільним приєднанням вищевказаних приміщень, внаслідок чого збільшилась загальна площа з 71,2 кв.м. до 80,8 кв.м., такі зміни підлягали державні реєстрації, а у позивача [PERSON] після державної реєстрації таких змін, виникло б право власності на квартиру [ADDRESS] загальною площею 80,8 кв.м. В даному випадку такої державної реєстрації [PERSON] здійснено не було, а відтак державний виконавець зобов`язаний був звернутись до суду з заявою про звернення стягнення на квартиру ,яка мала самочинно збудовані та приєднані приміщення, балкон, що відповідачем Київським ВДВС зроблено не було. Таким чином, державним виконавцем було передано на реалізацію та реалізовано нерухоме майно, зміни в технічних характеристиках якого не було зареєстровано в Державному реєстрі прав на нерухоме майно і було реалізовано без рішення суду ,яким би було вирішено питання про реалізацію квартири [ADDRESS] з самочинно збудованими ,приєднаними приміщеннями ,балконом або відмовлено в зверненні стягнення. Представник зазначив, що укладений договір не відповідає ст.ст.655,656 ЦК України ,а саме: невірно визначено предмет договору, продаж майна з електронних торгів відбувся з порушенням ст.ст. 50 ЗУ «Про виконавче провадження», реалізовано майно з самочинним будівництвом, яке не було зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та без відповідно ухвали суду про звернення стягнення на таке майно, а також не відповідає Правилам проведення електронних торгів ,визначених порядком: п.п.1 п.1 Розділу 1 «Загальні положення» Порядку, якими не може бути реалізовано майно, на яке звернуто стягнення і яке підлягає примусовій реалізації. Заперечення [PERSON] щодо не проведення інвентаризації, не стосується предмета спору. 19.11.2019 до суду надійшла заява позивачів про зміну предмета спору. 20.01.2020 до суду надійшли пояснення відповідача [PERSON] , в яких він зазначив, згідно технічної документації на спірне майно, площа спірної квартири становить 75,8 кв.м., стороною позивача не доведено інше. Вважає дії державного виконавця законними, доказів на спростування вказаного позивачами не надано. 11.03.2020 до суду надійшла заява позивачів про зміну предмета спору. 23.03.2020 до суду надійшов відзив представника ДП «Сетам», аналогічний, викладеному раніше. 13.04.2020 після звільнення судді у відставку цивільна справа надійшла в провадження судді Губської Я.В. Ухвалою суду від 19.05.2020 задоволено клопотання позивача про витребування доказів, прийнято уточнену позовну заяву позивачів. 12.06.2020 на виконання ухвали суду від 19.05.2020 з ДП «Сетам» до суду надійшли витребувані документи. 15.06.2020 до суду надійшов відзив [PERSON] , в якому останній посилався на те, що державним виконавцем розмір частки майна, що реалізовувалась з прилюдних торгів визначена на підставі технічної документації, яка міститься в КП «ХМБТІ» та яка містить відомості щодо самовільно приєднаних нежитлових приміщень. Вказав, що державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення прилюдних торгів; допущені порушення державним виконавцем при підготовці прилюдних торгів можуть бути лише предметом окремого оскарження, звіт про оцінку майна не створює жодних правових наслідків для учасників правовідносин з оцінки майна, окрім коли останній є необ`єктивним та або недостовірним -збитки повинен відшкодувати оцінщик, все вищевказане не може стосуватись правомірності проведення електронних торгів. 19.05.2020 до суду надійшло клопотання позивачів про проведення оціночно-будівельної експертизи. 19.06.2020 на виконання ухвали суду від 19.05.2020 надійшли копії матеріалів зведеного виконавчого провадження [NUMBER]. Ухвалою суду від 28.09.2020 задоволено клопотання позивача, призначено у справі судову оціночно-будівельну експертизу, провадження у справі зупинено. Ухвалою суду від 10.11.2021 відновлено провадження у справі. 11.02.2022 до суду надійшли додаткові пояснення [PERSON] , аналогічні викладеним раніше. 13.04.2023 до суду надійшла заява про зміну предмета позову. Ухвалою суду від 22.05.2023 прийнято до розгляду заяву про зміну предмета позову, закрито підготовче провадження у справі. Позивачі [PERSON] , [PERSON] в судове засідання не з`явились, представник позивача надала заяву про розгляд справи за їх відсутності, вимоги позову просила задовольнити. Представник відповідача ДП «Сетам» в судове засідання не з`явився, в поданому відзиві просив про розгляд справи за їх відсутності. Інші особи в судове засідання не з`явились, повідомлялись про час та місце слухання справи належним чином, причини неявки суду не відомі. Відповідач [PERSON] подав до суду заяву, в якій просив розглядати справу у його відсутність, проти позовних вимог заперечує. Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи (ч.2 ст.372 ЦПК України). Крім того, суд наголошує, що відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. При вирішенні даного питання суд також враховує строки розгляду даної справи в суді. Така правова позиція викладена Верховний Судом у постанові від 24 січня 2018 року у справі №907/425/16. Крім того, відповідно до ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ як джерело права Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини. Згідно з ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 (надалі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Відповідно до ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося, оскільки сторони не з`явилися у судове засідання. Дослідивши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду спору по суті, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутність сторін, враховуючи строки розгляду справи. Суд встановив такі фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. За інформацією Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності [PERSON] є власником 1/2 частини двокімнатної квартири [ADDRESS] на підставі свідоцтва про право власності, виданого 10.11.2003 р. відділом приватизації житлового фонду Управління комунального майна та приватизації Головного управління економіки та комунального майна виконавчого комітету Харківської міської ради та ухвали Київського районного суду м.Харкова від 23.01.2018 р. З матеріалів справи вбачається, що в Київському відділі державної виконавчої служби м.Харкова Головного територіального управління юстиції в Харківській області перебувало на виконанні зведене виконавче провадження [NUMBER] до якого входило: виконавче провадження з виконання виконавчого листа №639/51/17 від 23.06.2017, виданого Жовтневим районним судом м.Харкова про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] боргу у сумі 107190, 85 грн., інфляційних витрат у сумі 7079, 89 грн. та 3% річних з простроченої суми в розмірі 2031, 78 грн.; виконавче провадження з виконання виконавчого листа №642/1906/ 16 ,виданого 14.08.2017 року Жовтневим районним судом м.Харкова про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] боргу в розмірі 81800, 00 грн., інфляційних витрат в сумі 17267, 16 грн. та 3% річ них з простроченої суми в розмірі 2409, 99 грн., а також понесені витрати по сплаті держмита та направлення телеграм 1761, 66 грн., а всього 103238, 81 грн. на загальну суму 242876, 71 грн. 17.07.2017 року державним виконавцем винесено постанову про відкриття ВП №5433378. Також, 14.09.2017 року державним виконавцем було винесено постанову про відкриття ВП [NUMBER]. 28 вересня 2017 року постановою державного виконавця Київського ВДВС прийнята постанова про зведене ВП№54800516. 28.07.2017 державним виконавцем прийнята постанова про арешт майна боржника. 23.01.2018 року ухвалою Київського районного суду м.Харкова було задоволено подання державного виконавця про визначення частки [PERSON] , в квартирі [ADDRESS] , яка є об`єктом спільної сумісної власності з [PERSON] 16.02.2018 державним виконавцем прийнята постанова про опис та арешт майна боржника, а саме частина квартири [ADDRESS] , загальною площею 75, 8 кв.м. належної на праві власності [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності на житло від 10.11.2003, реєстраційний №2-03-219987. Квартира складається з: житлова кімната -23,2 кв.м., 11,2 кв.м., підсобка 18,4 кв.м., кухні-11,8 кв.м., коридор -4,5 кв.м. ,вбиральня-2,1 Кв.м. Самовільно збудовані приміщення відповідно до постанови складають 2,5 кв.м., коридор, балкон-2,1 кв.м. 16.02.2018 державним виконавцем прийнята постанова про при значення суб`єкта оціночної діяльності-суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні. 02.03.2018 суб`єктом оціночної діяльності -субєктом господарювання ТОВ «Експерт 2012» надано звіт з оцінки майна станом на 28.02.2018, відповідно до якого вартість частини загальною площею 75,8 кв.м. [ADDRESS] складає 280 800 грн. 23.04.2018 ухвалою Жовтневого районного суду м.Харкова відмовлено в задоволенні скарги [PERSON] , на дії державного виконавця. Так, зі змісту ухвали вбачається, що суд відхилив доводи заявника про те, що у звіті неправильно зазначена площа квартири, що впливає на загальну вартість об`єкту оцінювання. У свідоцтві про право власності на житло, технічному паспорті на квартиру зазначена загальна площа квартири 71,2 кв.м .На плані квартири є додаток КП «БТІ» про самовільне приєднання прим. № 7 пл. 2,5 кв.м., балкона 1 пл. 7,1 кв.м. до квартири [ADDRESS] . У звіті суб`єкту оціночної діяльності зафіксовано, що загальна площа без врахування самовільної забудови становить 71,2 кв.м. згідно свідоцтва про право власності на житло, загальна вартість з врахуванням самовільної забудови-75,8 кв.м. Також, дослідивши звіт про оцінку частини квартири суд зазначив, що вартість 1/2 частини нерухомого майна визначалась з використанням порівняльного підходу, з коригуванням та врахуванням технічного стану елементів та комунікацій, матеріалу зовнішніх стін, що впливає на ціну, форми власності та наявності обтяжень, місця розташування квартири, а також коригування на поверховість. До звіту з незалежної оцінки ТОВ «Експерт-2012» додані фото об`єкта оцінки. Суд вважав, що у звіті конкретно та чітко описана загальна характеристика будівлі, квартири, експлікація внутрішніх площ, докладніше проведено аналіз застосування всіх підходів і методик оцінки, інформація про вартість перевірена в ході проведення оцінювачем телефонних інтерв`ю з продавцями аналогічних квартир за оголошеннями в мережі інтернет, тому у суду немає підстав для сумнівів щодо правильності оцінки нерухомого майна заявника. 10.04.2018 внесено інформаційне повідомлення про електронні торги. 13.06.2018 протоколом №33856 проведення електронних торгів визначено переможця на частину двокімнатної квартири загальною площею 75,8 кв.м. [ADDRESS] [PERSON] за ціною 209 222, 22 грн. Торги відбулись, переможцем став [PERSON] , який 14.06.2018 на рахунок обліку депозитних сум Київського ВДВС сплатив грошові кошти в розмірі 198 761, 11 грн. 21.06.2018 державним виконавцем складено акт про проведення прилюдних торгів частини двокімнатної квартири загальною площею 75,8 кв.м. [ADDRESS] . 27.06.2018 приватним нотаріусом ХМНО Самощенко О.А. видано свідоцтво про придбання арештованого майна з публічних торгів [PERSON] , про належність на праві приватної власності частини квартири, загальною площею 71,2 кв.м. [ADDRESS] . 29.08.2018 постановою державного виконавця виконавче провадження закінчено на підставі п.9 ст. 39 ЗУ «Про виконавче провадження»-фактичне виконання в повному обсязі рішення згідно з виконавчим документом. Ухвалою суду від 28.09.2020 задоволено клопотання позивача, призначено у справі судову оціночно-будівельну експертизу, провадження у справі зупинено. Відповідно до висновку за результатами проведення судової оціночно -будівельної експертизи №17345/27782-27783 від 29.10.2021- висота приміщень житлових квартир є одним з ринкових факторів, що впливає на ринкову вартість об`єктів житлової нерухомості при її визначенні. Зроблені самочинно (або самочинно приєднані) прибудови (приміщення) не відносяться до ринкових факторів, які враховуються при визначенні ринкової вартості об`єктів нерухомого майна та не впливають на результат оцінки (ринкову вартість). Ринкова вартість частини квартири [ADDRESS] встановлена порівняльними підходами щодо оцінки нерухомого майна станом на 28.02.2018 складає 580700 грн. Проведена оцінка майна у Звіті суб`єкта оціночної діяльності ТОВ «Експерт 2012» про визначення ринкової вартості майна від 28.02.2018 є неякісною (недостовірною), оцінка не повною мірою відповідає вимогам нормативно -правових актів з оцінки майна і має значні недоліки, що вплинули на достовірність оцінки, але може використовуватись з метою, визначеною в звіті після виправлення зазначених недоліків. Умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню в разі невиконання їх у добровільному порядку регламентуються Законом України «Про виконавче провадження». Згідно зі статтею 1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню. Статтею 48 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації. Відповідно до частини третьої статті 57 Закону України «Про виконавче провадження» у разі якщо сторони виконавчого провадження не дійшли згоди щодо визначення вартості майна, визначення вартості майна боржника здійснюється виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для проведення оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання. Аналіз положень Закону України «Про виконавче провадження» свідчить про те, що вони не встановлюють порядку та правил проведення прилюдних торгів, а лише закріплюють, як і стаття 650 ЦК України, такий спосіб реалізації майна як його продаж на прилюдних торгах і відсилають до інших нормативно-правових актів, якими повинен визначатися порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого майна. Примусова реалізація заставленого майна як стадія виконавчого провадження є сукупністю правовідносин (урегульованих Законом України «Про виконавче провадження», ЦК України та іншими нормативно-правовими актами), що в процесі примусового виконання виникають і реалізуються між органами й посадовими особами, які здійснюють примусову реалізацію судових рішень, та особами, які беруть участь у виконавчому провадженні чи залучаються до проведення виконавчих дій відповідно до Закону. Порядок підготовки та реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів регулювалось на час спірних правовідносин Законом України «Про виконавче провадження» від 02.06.2016 року № 1404-VІІІ, Законом України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України 29.09.2016 №2831/5. Відповідно до частин першої-другої статті 61 Закону України «Про виконавче провадження» реалізація арештованого майна здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Електронні торги - продаж майна на прилюдних торгах за принципом аукціону або на комісійних умовах засобами системи електронних торгів через Веб-сайт, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну. З цього можна зробити висновок, що до електронних торгів застосовується положення законодавства щодо прилюдних торгів. Правова природа процедури реалізації майна на прилюдних торгах полягає у продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів. Ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акту проведення прилюдних торгів - це оформлення договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто правочин. Відповідно до частини першої статті 650 ЦК України особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства. За договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму (частина перша статті 655 ЦК України). Частиною четвертою статті 656 ЦК України встановлено, що до договору купівлі-продажу на біржах, конкурсах, аукціонах (публічних торгах), договору купівлі-продажу валютних цінностей і цінних паперів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. З аналізу змісту частини першої статті 650, частини першої статті 655 та частини четвертої статті 656 ЦК України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на прилюдних торгах є різновидом договору купівлі-продажу. Сторонами договору купівлі-продажу є продавець і покупець. При цьому, ч.ч. 1, 3 ст. 215 ЦК України визначено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу, відповідно до яких, зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також моральним засадам суспільства; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним; правочин, що вчиняється батьками (усиновлювачами), не може суперечити правам та інтересам їхніх малолітніх, неповнолітніх чи непрацездатних дітей. Отже, враховуючи, що відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, установлених ч. ч. 1 - 3, 5, 6 ст. 203 Цивільного кодексу України, зокрема, у зв`язку з невідповідністю змісту правочину вимогам цього Кодексу та іншим актам цивільного законодавства. Також слід зазначити, що підставою для визнання прилюдних торгів недійсними є наявність не лише порушень вимог закону при проведенні прилюдних торгів: правил, які визначають процедуру підготовки, проведення торгів (розділ 3); правил, які регулюють сам порядок проведення торгів (розділ 5); правил, які стосуються оформлення кінцевих результатів торгів (розділ 8), а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює. Отже, не лише недотримання норм закону під час проведення прилюдних торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, є способом захисту та підставою для визнання прилюдних торгів недійсними. Тобто для визнання судом електронних торгів недійсними необхідним є: наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду. Ураховуючи, що відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, такий правочин може визнаватися недійсним в судовому порядку з підстав, встановлених частиною першою статті 215 ЦК України. Зокрема, Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 30 вересня 2916 року за № 1301/29431 (далі - Порядок № 2831/5), визначено, що електронні торги - це продаж майна за допомогою функціоналу центральної бази даних системи електронних торгів, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну. Крім того, згідно з Порядком, арештоване майно (далі - майно) - рухоме або нерухоме майно боржника (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та цінних паперів), на яке звернено стягнення і яке підлягає примусовій реалізації. Організація електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) - вчинення Організатором заходів із супроводження програмного та технічного забезпечення центральної бази даних системи електронних торгів, збереження та захисту даних, що містяться у ній, обслуговування цієї системи, забезпечення її постійної роботи та доступу користувачів до неї, публікації повідомлень про безоплатне передання нереалізованого конфіскованого майна, забезпечення збереження майна і виконання інших функцій, передбачених цим Порядком; Проведення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) - вчинення Оператором заходів щодо реалізації арештованого майна, які полягають у відображенні процедури проведення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) і виконанні інших функцій, передбачених цим Порядком; Таким чином, цим Порядком передбачено правила, що визначають процедуру підготовки, проведення торгів, правила, які регулюють сам порядок проведення торгів, та правила щодо оформлення результатів торгів. Порядок проведення електронних торгів врегульовано розділом V Порядку № 2831/5, нормами якого передбачено, зокрема, що електронний аукціон розпочинається у визначений в інформаційному повідомленні про електронний аукціон день. Усі учасники, що були зареєстровані Організатором, мають он-лайн доступ до перебігу електронних торгів. Учасники висувають свої цінові пропозиції щодо лота. Цінова пропозиція подається через Веб-сайт з кроком підвищення ставки, зазначеним у повідомленні про електронні торги. Перша цінова пропозиція має дорівнювати стартовій ціні лота. Кожна наступна цінова пропозиція може бути подана учасником лише після перевищення його цінової пропозиції іншим учасником та має містити ціну, що на встановлений Організатором крок вища за попередню. Моментом подання цінової пропозиції вважається зафіксований Системою момент отримання цінової пропозиції. Зареєстрований учасник може у будь-який момент електронних торгів зробити відповідну цінову пропозицію. В особистому кабінеті є розділ з активними на цей момент електронними аукціонами, у яких бере участь учасник. Для таких аукціонів вказуються такі відомості: інформація про перебіг електронного аукціону, зокрема поточна цінова пропозиція, перелік цінових пропозицій, особлива ставка учасника та її перевищення при звичайному перебігу, наявність особливих ставок інших учасників, час закінчення аукціонів. Інформація про перебіг електронних аукціонів оновлюється одразу після внесення одним із учасників наступної цінової пропозиції або подання учасником особливої ставки купівлі лота. Переможцем електронних торгів визнається учасник, від якого на момент завершення електронних торгів надійшла найвища цінова пропозиція (при звичайному перебігу торгів або через особливу ставку). Якщо один із учасників запропонував придбати майно за стартовою ціною і пропозицій щодо купівлі майна від інших учасників не надійшло, майно продається за стартовою ціною. Порядок оформлення результатів електронних торгів врегульовано розділом VІІІ Порядку № 2831/5, нормами якого передбачено, зокрема, що після закінчення електронних торгів (закінчення строку аукціону з урахуванням його можливого продовження) на Веб-сайті відображаються відомості про завершення електронних торгів. Не пізніше наступного робочого дня Система автоматично формує та розміщує на Веб-сайті протокол електронних торгів за лотом. До протоколу вноситься така інформація: дата і час початку та завершення електронних торгів; реєстраційний номер лота; назва лота; стартова ціна та ціна продажу лота, цінові пропозиції учасників, особливі ставки купівлі лота учасників, якщо вони мали місце; сума сплаченого гарантійного внеску; розмір винагороди за організацію та проведення електронних торгів, яку повинен сплатити переможець електронних торгів, та реквізити рахунку для її сплати; відомості про переможця електронних торгів (унікальний реєстраційний номер учасника, прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - переможця торгів, найменування юридичної особи, якщо переможцем є юридична особа); дата, до якої переможець електронних торгів повинен повністю сплатити ціну лота; реквізити рахунку відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця), на який необхідно перерахувати кошти за придбане майно. Не пізніше наступного робочого дня Система розміщує аналогічний протокол електронних торгів за лотом з повною інформацією про переможця електронних торгів в особистому кабінеті переможця. У протоколі зазначаються серія та номер документа, що посвідчує фізичну особу - переможця, місце проживання та номер контактного телефону (за наявності). У разі якщо переможцем електронних торгів є юридична особа, зазначаються її код за ЄДРПОУ, місцезнаходження та номер контактного телефону (за наявності). До протоколу електронних торгів можуть бути внесені й інші відомості. Протокол електронних торгів підписується Організатором та не пізніше наступного робочого дня з дня формування Системою розміщується у відповідному особистому кабінеті відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця). У разі якщо належна до сплати сума (у тому числі винагорода за організацію та проведення електронних торгів) від переможця електронних торгів не зарахована на рахунок одержувача у десятиденний строк або в інший строк, визначений абзацом одинадцятим пункту 1 розділу Х цього Порядку, з дня проведення електронних торгів, гарантійний внесок йому не повертається, а переможцем електронних торгів визнається учасник, який запропонував ціну, що була перед ціною, запропонованою переможцем, що не сплатив належної грошової суми за придбане майно. При цьому попередні цінові пропозиції переможця, що не сплатив належної грошової суми за придбане майно, не враховуються. У цьому разі Організатор вносить відповідні відомості до Системи й засобами Системи формує новий протокол електронних торгів, який повинен містити, крім інформації, зазначеної в пункті 1 цього розділу, також інформацію про невнесення попередньо визначеним переможцем (переможцями) електронних торгів належної грошової суми в строки, передбачені пунктом 1 розділу X цього Порядку, та про визнання наступного учасника цих електронних торгів новим переможцем електронних торгів. Цей протокол розміщується Системою на Веб-сайті, в особистому кабінеті наступного учасника цих електронних торгів, визначеного новим переможцем електронних торгів, та особистому кабінеті відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця), яким майно передано на реалізацію. У разі невнесення наступним учасником, визначеним новим переможцем електронних торгів у формі аукціону, усієї належної грошової суми в установлені пунктом 1 розділу X цього Порядку строки відповідні дії повторюються для наступного учасника, що визначається згідно з абзацами першим, третім цього пункту. Порядок розрахунків за придбане на електронних торгах майно та перехід права власності врегульовано розділом Х Порядку № 2831/5, нормами якого передбачено, зокрема, що на підставі копії протоколу переможець електронних торгів протягом десяти банківських днів з дня визначення його переможцем здійснює розрахунки за придбане на електронних торгах майно в такому порядку: зазначена в протоколі електронних торгів сума коштів, яка дорівнює різниці між ціною продажу придбаного лота і сумою винагороди за організацію та проведення електронних торгів за цим лотом, перераховується переможцем на рахунок відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця); сума гарантійного внеску, зарахованого на рахунок Організатора, визнається частиною оплати переможцем придбаного ним на електронних торгах майна та розподіляється Організатором відповідно до пункту 2 розділу III цього Порядку; різниця між сумою гарантійного внеску та сумою винагороди за організацію та проведення електронних торгів перераховується переможцем на рахунок Організатора у разі, якщо майно реалізовано за ціною, вищою від стартової. При перерахуванні коштів за придбане майно переможець зобов`язаний зазначати в розрахунковому документі номер лота, за яким здійснюється оплата. У разі якщо кошти за придбане на електронних торгах майно надійшли з порушенням строків, встановлених абзацом першим цього пункту, або переможцем здійснено неповний розрахунок за придбане майно, кошти підлягають поверненню протягом семи робочих днів з дня їх зарахування на рахунок. Виконавець зобов`язаний повідомити Організатора про перерахування переможцем електронних торгів коштів за придбане майно не пізніше наступного робочого дня з дня надходження коштів на рахунок відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) через особистий кабінет. У разі ненадходження всієї належної грошової суми на рахунок відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) у строки, визначені пунктом 1 цього розділу, відділ державної виконавчої служби (приватний виконавця) не пізніше наступного робочого дня через відповідний особистий кабінет повідомляє Організатора про несплату переможцем електронних торгів належної грошової суми за придбане майно, що є підставою для вжиття відповідних заходів Організатором згідно з пунктом 3 розділу VIIІ цього Порядку. Здійснити дії, передбачені пунктом 3 розділу VIIІ цього Порядку, Організатор також має право у разі несплати переможцем суми додаткової винагороди чи письмового звернення переможця із повідомленням про відмову сплатити додаткову винагороду. У разі зупинення електронних торгів (за винятком зупинення через наявність технічних підстав) після завершення електронних торгів переможець має право відмовитись від сплати за придбане на електронних торгах майно. У такому випадку йому повертається гарантійний внесок. Інші учасники зупинених електронних торгів мають право на повернення гарантійного внеску за умови звернення до Організатора із письмовою заявою. Гарантійний внесок переможця електронних торгів зараховується до ціни продажу в рахунок сплати винагороди за організацію та проведення електронних торгів. Іншим учасникам внесена сума гарантійного внеску повертається протягом трьох робочих днів після отримання від виконавця повідомлення про повний розрахунок переможця електронних торгів за придбане майно. У разі набрання законної сили судовим рішенням щодо визнання електронних торгів недійсними гарантійний внесок підлягає поверненню переможцю електронних торгів протягом трьох робочих днів з дня надходження відповідного рішення на адресу Організатора. Гарантійний внесок не повертається учаснику, який був визнаний переможцем електронних торгів, але не вніс усієї належної грошової суми в строки, передбачені пунктом 1 цього розділу, або не підписав та не надіслав протокол з продажу предмета іпотеки у строки, передбачені пунктом 2 розділу VIІ цього Порядку. Після повного розрахунку переможця за придбане майно (у тому числі сплати винагороди за організацію та проведення електронних торгів) на підставі протоколу про проведення електронних торгів та платіжного документа, що підтверджує сплату додаткової винагороди за організацію та проведення електронних торгів (у випадку, якщо майно реалізувалося за ціною, вищою стартової), виконавець протягом п`яти робочих днів складає акт про проведені електронні торги. Державний виконавець додатково затверджує акт про проведені електронні торги у начальника відділу, якому він безпосередньо підпорядкований. Начальник відповідного відділу державної виконавчої служби має затвердити акт про проведені електронні торги не пізніше наступного робочого дня після його подання виконавцем. Приватний виконавець самостійно затверджує акт про проведені електронні торги шляхом його підписання та скріплення печаткою приватного виконавця. В акті про проведені електронні торги зазначається така інформація: ким, коли і де проводилися електронні торги; стисла характеристика реалізованого майна; прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - переможця електронних торгів, серія та номер документа, що посвідчує її особу, місце проживання (у разі якщо переможцем електронних торгів є юридична особа, зазначаються її найменування, місцезнаходження та код за ЄДРПОУ); сума, внесена переможцем електронних торгів за придбане майно; прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи (найменування юридичної особи) - боржника, її місце проживання (місцезнаходження); дані про правовстановлювальні документи, що підтверджують право власності боржника на майно; номер лота реалізованого майна. Підписаний та скріплений печаткою приватного виконавця або затверджений начальником відділу державної виконавчої служби акт виконавець видає або надсилає переможцеві електронних торгів не пізніше наступного робочого дня з дня його затвердження. Копія акта надсилається стягувачу, боржнику та через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) Організатору. Приватний виконавець самостійно формує і перевіряє заявку та документи щодо передання майна на реалізацію на відповідність вимогам законодавства та після встановлення відповідності документів таким вимогам підписує (за допомогою кваліфікованого електронного підпису із застосуванням засобів кваліфікованого електронного підпису, які мають вбудовані апаратно-програмні засоби, що забезпечують захист записаних на них даних від несанкціонованого доступу, від безпосереднього ознайомлення із значенням параметрів особистих ключів та їх копіювання або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу І цього Порядку) заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її разом із документами, передбаченими абзацами четвертим-восьмим пункту 3 розділу ІІ цього Порядку, в електронному вигляді через особистий кабінет приватного виконавця для внесення інформації про проведення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) до Системи. Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства Організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець). Організатор перевіряє повноту заповнення заявки. У разі невідповідності заявки вимогам, передбаченим пунктом 2 цього розділу, Організатор через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) повідомляє начальника відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) про необхідність усунення недоліків протягом трьох робочих днів. Отже, державний (приватний) виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення електронних торгів, а самі електронні торги з реалізації рухомого майна організовує і проводить організатор електронних торгів У постанові Великої Палати Верховного Суду від 07 липня 2020 року в справі № 438/610/14-ц (провадження № 14-577цс19) зазначено, що процедура реалізації майна на прилюдних торгах полягає у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця-учасника прилюдних торгів за плату. Така процедура полягає в укладенні та виконанні договору купівлі-продажу. На підтвердження його укладення складається відповідний протокол, а на підтвердження виконання з боку продавця - акт про проведені прилюдні торги (висновки Верховного Суду України, викладені у постановах від 24 жовтня 2012 року у справі № 6-116цс12 та від 13 лютого 2013 року у справі № 6-174цс12 і Великої Палати Верховного Суду у постанові від 23 жовтня 2019 року у справі № 922/3537/17). Таким чином, як вже вказувалося судом, головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути встановлені й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. Тобто для визнання судом електронних торгів недійсним необхідним є: наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду. Отже, підставою для пред`явлення позову про визнання прилюдних торгів недійсними є наявність порушення норм закону при проведенні торгів водночас із порушенням прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює. Звертаючись до суду з позовом, позивачі вказували, що невірно визначено предмет договору, площа та вартість майна є неправильною, продаж майна з електронних торгів відбувся з порушенням ст.ст. 50 ЗУ «Про виконавче провадження», реалізовано майно з самочинним будівництвом, яке не було зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та без відповідно ухвали суду про звернення стягнення на таке майно, а також не відповідає Правилам проведення електронних торгів ,визначених порядком: п.п.1 п.1 Розділу 1 «Загальні положення» Порядку, якими не може бути реалізовано майно, на яке звернуто стягнення і яке підлягає примусовій реалізації. На думку суду здійснення виконавчого провадження з дотриманням принципу відкритості впливає на забезпечення іншої засади такої діяльності - права на оскарження рішень, дій чи бездіяльності державних чи приватних виконавців, зокрема рішень інших призначених учасників виконавчого провадження. У Постанові Верховного Суду від 08 грудня 2022 року по справі № 360/694/21 провадження № К/9901/20996/21 викладено правовий висновок із застосування норми права у подібних правовідносинах: Статтею 57 Закону № 1404-VIII обумовлено, що визначення вартості майна боржника здійснюється за взаємною згодою сторонами виконавчого провадження. У разі якщо сторони виконавчого провадження, а також заставодержатель у 10-денний строк з дня винесення виконавцем постанови про арешт майна боржника не досягли згоди щодо вартості майна та письмово не повідомили виконавця про визначену ними вартість майна, виконавець самостійно визначає вартість майна боржника. Звіт про оцінку майна має бути складений не раніше дати винесення постанови про арешт такого майна. У разі якщо сторони виконавчого провадження не дійшли згоди щодо визначення вартості майна, визначення вартості майна боржника здійснюється виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для проведення оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання. У разі якщо визначити вартість майна (окремих предметів) складно, виконавець має право залучити суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для проведення оцінки майна. Виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем. У відповідності до правової позиції Верховного Суду, що викладено у постанові Верховного Суду України від 29.11.2017 року у справі № 668/5633/14-ц, у постанові ВС від 22.07.2020 року у справі №750/2447/18, для визнання судом електронних торгів недійсними необхідним є: наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду. Тобто, для визнання судом електронних торгів недійсними необхідним є: наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду. Таким чином, правова природа продажу майна з електронних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Порядком реалізації арештованого майна (надалі - Порядок), затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 № 2831/5. Згідно зі ст.12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Відповідно до роз`яснень Великої Палати Верховного суду у постанові №914/881/17 від 13.03.2018 року, звіт про оцінку майна не створює жодних правових наслідків для учасників правовідносин з оцінки майна, а лише відображає та підтверджує зроблені суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання висновки і його дії щодо реалізації своєї практичної діяльності. Звіт про оцінку майна є результатом практичної діяльності фахівця-оцінювача з визначених питань і не може вважатися юридичним актом, нормативно-правовим актом, чи актом ненормативного характеру (індивідуальним актом) будь-якого державного чи іншого органу або уповноваженої ним особи. Отже, встановлена правова природа звіту про оцінку майна унеможливлює здійснення судового розгляду щодо застосування до нього наслідків, пов`язаних зі скасуванням юридичних актів чи визнанням недійсними правочинів. У відповідності до постанови Великої Палати Верховного суду від 20.03.2019 року, визначення вартості майна боржника є процесуальною дією державного виконавця (незалежно від того, яка конкретно особа - сам державний виконавець чи залучений ним суб`єкт оціночної діяльності, вчинила відповідні дії) щодо примусового виконання на підставі виконавчих документів. Отже, оскаржити оцінку майна можливо в порядку оскарження рішень та дій виконавців. Згідно зі ст.447 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи. Відповідно до ч.8 ст.19 Закону України «Про виконавче провадження» боржник зобов`язаний сумлінно користуватися усіма наданими їм правами з метою забезпечення своєчасного та в повному обсязі вчинення виконавчих дій. Перш за все суд зазначає, що посилання позивачів на підставність їх позовних вимог на реалізацію майна з електронних торгів за ціною, значно нижчою від ринкової, суд оцінює критично, оскільки [PERSON] є боржником у виконавчому провадженні, й неодноразово Верховний Суд України у власних постановах, зокрема № 6-116цс12, №6-174цс12, №6-547цс16 , 6-2677цс16 висловлював правові висновки, що порушення, допущені державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом України «Про виконавче провадження», до призначення прилюдних торгів, у тому числі щодо відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, визначення вартості чи оцінки майна тощо, підлягають оскарженню в порядку, передбаченому цим Законом України «Про виконавче провадження» (ст. 57 Закону). Отже, дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними. Судом вбачається, що позивач [PERSON] скористався своїм правом та оскаржив звіт про незалежну оцінку вартості частини спірної квартири, виготовлений ТОВ «Експерт 2012). Так, 23.04.2018 ухвалою Жовтневого районного суду м.Харкова відмовлено в задоволенні скарги [PERSON] , на дії державного виконавця. Зі змісту ухвали вбачається, що суд відхилив доводи заявника про те, що у звіті неправильно зазначена площа квартири, що впливає на загальну вартість об`єкту оцінювання. У свідоцтві про право власності на житло, технічному паспорті на квартиру зазначена загальна площа квартири 71,2 кв.м .На плані квартири є додаток КП «БТІ» про самовільне приєднання прим. № 7 пл. 2,5 кв.м., балкона 1 пл. 7,1 кв.м. до квартири [ADDRESS] . У звіті суб`єкту оціночної діяльності зафіксовано, що загальна площа без врахування самовільної забудови становить 71,2 кв.м. згідно свідоцтва про право власності на житло, загальна вартість з врахуванням самовільної забудови-75,8 кв.м. Також, дослідивши звіт про оцінку частини квартири суд зазначив, що вартість 1/2 частини нерухомого майна визначалась з використанням порівняльного підходу, з коригуванням та врахуванням технічного стану елементів та комунікацій, матеріалу зовнішніх стін, що впливає на ціну, форми власності та наявності обтяжень, місця розташування квартири, а також коригування на поверховість. До звіту з незалежної оцінки ТОВ «Експерт-2012» додані фото об`єкта оцінки. Суд вважав, що у звіті конкретно та чітко описана загальна характеристика будівлі, квартири, експлікація внутрішніх площ, докладніше проведено аналіз застосування всіх підходів і методик оцінки, інформація про вартість перевірена в ході проведення оцінювачем телефонних інтерв`ю з продавцями аналогічних квартир за оголошеннями в мережі інтернет, тому у суду немає підстав для сумнівів щодо правильності оцінки нерухомого майна заявника. Ринкова ціна -ціна, за якою товари(роботи, послуги) передаються іншому власнику за умови, що продавець бажає передати такі товари (роботи, послуги), а покупець бажає їх отримати на добровільній основі, обидві сторони є взаємно незалежними юридично та фактично, володіють достатньою інформацією про такі товари (роботи, послуги), а також ціни, які склалися на ринку ідентичних (а за їх відсутності однорідних) товарів (робіт, послуг) у порівняних економічних (комерційних) умовах. Спірне майно було продане за системою електронних торгів. Відповідно до частини першої статті 61 Закону України "Про виконавче провадження" (надалі Закон № 1404-УШ), реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Система проведення електронних торгів є відкритою в доступі для кожної особи, й розділом ІV Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 № 2831/5, Веб-сайт функціонує у цілодобовому режимі та забезпечує автоматичну можливість безперервної та безперешкодної реєстрації учасників. Згідно із ч. 1 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підстави своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог ст.ст. 77-80 Цивільного процесуального кодексу України. Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1 ст. 76 Цивільного процесуального кодексу України). Відповідно до ч. 1 ст. 77 Цивільного процесуального кодексу України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Таким чином, належними вважатимуться докази, які обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення сторін або мають інше значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Вони мають належати до складу підстав позову або підстав заперечень проти нього і характеризуватися значущістю для визначення спірних правовідносин та зумовленістю цих фактів нормами матеріального права. Із змісту протоколу проведення електронних торгів №338568 від 13.06.2018 року, вбачається, що при стартовій ціні продажу 196560,00 гривень, ціна продажу 209222,22 грн., ціновими пропозиціями учасниками торгів були 196560,00 гривень учасника 2. При цьому переможцем торгів став учасник 1 ( [PERSON] ), котрий запропонував в ході відкритих електронних торгів ціну 209 222,22 гривень. А тому очевидно, що саме визначена на замовлення ДВС експертом оцінювачем ціна спірного майна, згідно з звітом ТОВ «Експерт 2012» від 28.02.2018 року є наближеною до ціни реалізації майна на відкритих електронних торгах 13.06.2018 року. Верховний Суд України у постанові від 13.04.2016 у справі № 6-2988цс15 дійшов наступного правового висновку: "головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результати торгів, тобто не тільки недотримання норм закону під час проведення прилюдних торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними". З огляду на викладене, проаналізувавши наявні в матеріалах справи докази, діючи в межах заявлених позовних вимог, суд дійшов висновку про відсутність порушень порядку проведення електронних торгів на момент вчинення такого правочину. При цьому також матеріали справи не містять та позивачем не надано належних і допустимих доказів існування обставин, які б свідчили про порушення його прав і законних інтересів при проведенні електронних торгів з реалізації арештованого, в тому числі щодо зменшення під час оцінки вартості зазначеного майна. Доводи позивачів про реалізацію спірного майна за заниженою ціною, є неспроможними, оскільки в разі, якщо сторони виконавчого провадження не згодні з результатами оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в окремий, передбачений Законом України «Про виконавче провадження», спосіб. Як зазначено вище, дії державного виконавця при здійсненні своїх повноважень до призначення прилюдних торгів, зокрема щодо оцінки майна, не стосуються правил проведення прилюдних торгів, а відтак не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними. Позивачі не надали доказів на підтвердження наявності порушень, які могли вплинути на результати торгів, тобто не довели порушення їх прав і законних інтересів. Доводи позивачів про те, що оцінка майна, реалізованого на торгах є невідповідною, або що були порушені вимоги щодо організації та проведення аукціону, не є обґрунтованими, а лише голослівними та такими, що спростовуються наявними матеріалами справи. На підставі наведеного

Outcome: dismissed