Jurisdiction: civil
Date: 2024-07-14 00:00:00

[PERSON] в особі уповноваженого представника адвоката \~Меренич М.\~І. звернулася\~ до\~ Ужгородського міськрайонного суду\~\~ з позовною заявою до Ужгородської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Мотивуючи свої позовні вимоги позивач вказує на те, що [INFO] помер [PERSON] , [INFO] , про що зроблено відповідний актовий запис №897, та видано відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Мукачеві, Мукачівського району Закарпатської області Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції свідоцтво про смерть серії [NUMBER] . Зазначає, що після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, до складу якої входить квартири [ADDRESS] , яка належала батькові позивача - [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом №1-59 від 08.04.2015 року, виданого державним нотаріусом Першої Ужгородської державної нотаріальної контори. Позивач зазначає, що за життя [PERSON] був одружений і в шлюбі народилась єдина донька [PERSON] , [INFO] , яка 05.09.2009 року уклала шлюб і змінила прізвище на « [PERSON] ». На випадок смерті батько \~позивачки - [PERSON] , який помер [INFO] заповіту не залишав. Зазначає, що після смерті баткька, єдиним спадкоємцем першої черги за законом є вона, яка є донькою спадкодавця, що підтверджується свідоцтвом про народження від 04.06.1985 року серії [NUMBER] . Зазначає, що з метою оформлення спадщини в липні 2023 року вона звернулася до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на нерухоме майно, за померлим батьком [PERSON] , однак нотаріусом [PERSON] їй було відмовлено з тих підстав, що нею пропущено шестимісячний строк подачі заяви про прийняття спадщини. Згідно з інформаційної довідки з спадкового реєстру від 31.07.2023 року, спадкова справа до майна померлого [PERSON] не заводилась. Позивач зазначає, що Постановою КМУ №719 від 24.06.2022 року «Про внесення змін до деяких постанов КМУ щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану» визначено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Вказує на те, що з урахуванням дати смерті [PERSON] та виходячи із вказаної постанови КМУ №719 від 24.06.2022 року «Про внесення змін до деяких постанов КМУ щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану», строк для подання заяви про прийняття спадщини сплив 27.05.2023 року, з урахуванням продовженого строку Постановою КМУ №719 від 24.06.2022 або 27.01.2023 без урахування продовжених строків в умовах воєнного стану. Поважними причинами пропуску позивачем строку для прийняття спадщини заявник зазначає, те що з початку поточного року вона допомагала свекрусі під час лікування в неї онкологічного захворювання, оскільки лікування особливо після оперативного втручання, потребувало специфічного догляду з боку осіб жіночої статі, позивач була вимушена доглядати за нею. Оскільки з поважних причин не звернулася у визначений законом строк до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, просить cуд визначити їй додатковий строк тривалістю два місяці для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті батька [PERSON] . Виклад позицій сторін по справі: Позивач та представник позивача в судове засідання не з`явилися. Від представника позивача до суду надійшла заява про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує та просить суд їх задовільнити. Представник відповідача Ужгородської міської ради в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлений належним чином в електронний кабінет. Надіслав на адресу суду клопотання про розгляд справи без їх участі на підставі наявних матеріалів. У відповідності до ч.2\~ст.247 ЦПК України\~у зв`язку з розглядом справи за відсутності сторін фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. В ході розгляду справи проведені наступні процесуальні дії: 08.08.2023 р. ухвалою Ужгородського міськрайонного суду було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. 30.10.2023 р. ухвалою Ужгородського міськрайонного суду закрито підготовче провадження по справі та призначено справу до судового розгляду. У даній справі заходи забезпечення доказів та забезпечення позову судом не застосовувалися. Провадження у справі ухвалою суду не зупинялося, а тому не було підстав для його поновлення. Дослідивши та перевіривши в судовому засіданні матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для\~розгляду справи і вирішення спору по суті суд приходить до наступного. За правилами ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданими відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставин, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частиною 5 даної статті передбачено, що докази подаються сторонами та іншими учасниками справи, а ч.6 що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно з ч.7 ст. 81 ЦПК України суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1 ст. 76 ЦПК України). Фактичні обставини справи встановлені судом: Судом встановлено, що позивачка [PERSON] є донькою померлого [PERSON] та [PERSON] ,\~що\~підтверджується\~свідоцтвом про\~ народження серії [NUMBER] виданим 04.06.1985 року, копія якого долучена до матеріалів справи. Судом встановлено, що 05.09.2009 року було зареєстровано шлюб між [PERSON] та [PERSON] . Прізвище після реєстрації шлюбу дружини [PERSON] , що\~підтверджується\~свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] від 05.09.2009 року, копія якого долучена до матеріалів справи. Судом встановлено, що [INFO] в м. Ужгороді, Закарпатської області помер батько позивачки [PERSON] [PERSON] , що стверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 27.07.2022 року, копія якого долучена до матеріалів справи. Як встановлено судом, після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, яка складається із квартири\~ [ADDRESS] ,\~ яка\~належала \~батькові \~позивача -\~ [PERSON] \~на підставі\~свідоцтва про\~право на\~спадщину за\~заповітом \~№1-59\~від 08.04.2015\~року,\~виданого державним\~нотаріусом Першої\~Ужгородської державної\~нотаріальної контори\~Бучацька Л.В. , копія якого долучена до матеріалів справи. Судом встановлено, що згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №36059650 від 08.04.2015 року [PERSON] на праві приватної спільної часткової власності належить \~частки квартири\~ [ADDRESS] на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом №1-59 від 08.04.2015 року, виданого державним нотаріусом Першої Ужгородської державної нотаріальної контори Бучацька Л.В. Судом встановлено, що згідно постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 24.07.2023 року №28/02-31 приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Матей Р.І. було відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті померлого [INFO] [PERSON] у зв`язку з тим, що нею пропущено 6-ти місячний строк для прийняття спадщини. Судом встановлено, що у Спадковому реєстрі відсутня інформація щодо наявної спадкової справи за померлим [PERSON] , який помер [INFO] , що підтверджується даними Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №73397354 від 31.07.2023 року. Поважними причинами\~пропуску\~ [PERSON] \~ строку для прийняття спадщини позивач зазначає те, що з початку поточного року була змушена допомагати свекрусі [PERSON] під час лікування в неї онкологічного захворювання, оскільки лікування особливо після оперативного втручання, потребувало специфічного догляду з боку осіб жіночої статі, позивач була вимушена доглядати за нею. Судом встановлено, що [PERSON] , [INFO] після оперативного втручання з приводу злоякісного новоутворення молочної залози потребує постійного стороннього догляду, що підтверджується довідкою ЛКК №01 видана КНП «Ужгородський міський центр первинної медико-санітарної допомоги» від 02.01.2023 року. Судом встановлено, що [PERSON] надає соціальні послуги з догляду за [PERSON] на постійній основі, що підтверджується довідкою ЛКК №02 видана КНП «Ужгородський міський центр первинної медико-санітарної допомоги» від 02.01.2023 року. Нормативно-правове обґрунтування : Відповідно до положень статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Статтею 1218 ЦК встановлено, що до складу спадщини входять усі права та обовязки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об`єкти нерухомості, в тому числі житловий будинок, інші споруди, земельну ділянку є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством України порядку. Згідно ч.1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно із ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. У встановлений\~законом строк\~із заявою\~про прийняття\~спадщини після\~смерті [PERSON] \~до нотаріуса\~ [PERSON] \~ не звернулася. Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини визначені статтею 1272 ЦК України. Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкоємців та успадковане майно, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Саме, до викладеного вище, зводяться правові висновки викладені у постанові Верховного Суду України у справі № 6-85цс12 від 26.09.2012 року та у справі 6-1486 цс 15 від 04.11.2015 року. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Саме, до викладеного вище, зводяться правові висновки викладені у постанові Верховного Суду у справі № 565/1145/17 від 26.06.2019 року . Варто також зазначити, що згідно п. 24 Постанови Пленуму №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» Верховний Суд України роз`яснив, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Позивач обгрунтовує\~заявлені позовні\~вимоги тим,\~що поважними\~причинами пропуску\~нею строку\~для прийняття\~спадщини є\~те,\~що з\~початку поточного\~року була\~змушена допомагати\~свекрусі під\~час лікування\~в неї\~онкологічного захворювання,\~оскільки лікування\~особливо після\~оперативного втручання,\~потребувало специфічного догляду з боку осіб жіночої статі, позивач була вимушена доглядати за нею. Обставини наведені позивачем , є поважними причинами, у розумінні ч.1 ст. 1272 ЦК України, і є такими , що перешкоджали позивачу на вчинення дій щодо прийняття спадщини , що свідчить про поважність пропуску зазначеного строку. Окрім того, судом враховано і тривалість пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини. Відповідно до приписів ч. 6 ст. 81 ЦПК України - доказування не може грунтуватися на припущеннях. Підсумовуючи викладене, суд приходить до висновку про те, що позивачем доведено поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, а саме тривала хвороба іншої особи за якою вона веде постійний догляд. Відповідно\~до\~ст.\~89\~ЦПК\~України,\~ суд\~ оцінює\~докази\~ за\~своїм\~внутрішнім\~ переконанням,\~ що\~ ґрунтується\~на\~всебічному,\~повному,\~ об`єктивному\~та\~безпосередньому\~ дослідженні\~ наявних\~ у\~ справі\~доказів.\~Жоден\~доказ\~ не\~має\~ для\~суду\~наперед\~ встановленого\~ значення.\~ Суд\~ оцінює\~ належність,\~ допустимість,\~ достовірність\~ кожного\~доказу\~ окремо,\~а\~ також\~ достатність\~ і\~ взаємний\~ зв`язок\~ доказів\~ в\~їх\~сукупності. Згідно із\~ст.263 Цивільного процесуального кодексу України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Європейський\~суд\~з\~прав\~людини \~вказав,\~\~що\~п.\~1\~статті\~\~6\~\~Конвенції\~\~зобов`язує\~\~суди\~\~\~давати\~обґрунтування\~\~своїх\~рішень,\~але\~це\~не\~може\~\~\~сприйматись\~як\~вимога\~\~надавати\~\~\~детальну відповідь\~на\~кожен\~аргумент.\~Межі\~цього\~обов`язку\~\~\~можуть\~бути\~різними\~\~в\~\~\~залежності \~від\~\~характеру\~\~рішення.\~Крім\~\~того,\~необхідно\~\~брати\~до\~\~уваги,\~\~між\~\~іншим,\~\~\~\~\~різноманітність\~\~аргу ментів,\~ які\~ сторона може представити \~в \~суд,\~та\~\~відмінності,\~\~які\~\~ існують\~\~у\~\~державах-учасницях, \~\~\~з огляду\~ на\~\~положення\~\~\~\~ законодавства,\~\~\~традиції,\~\~\~\~юридичні \~\~висновки,\~\~ викладення\~ та\~\~ формулювання\~\~ рішень.\~\~\~Таким\~ чином,\~ питання,\~\~чи\~\~виконав\~\~ суд\~\~свій\~\~ \~обов`язок\~\~\~щодо\~\~ подання\~ обґрунтування,\~\~що\~ випливає\~\~ зі\~ статті\~ \~6\~\~\~Конвенції,\~ \~\~може\~бути\~ визначено \~\~тільки\~у світлі\~ конкретних обставин\~\~\~справи\~ (Проніна\~ проти України, №\~63566/00, \~§\~23,\~\~ЄСПЛ, \~\~від\~\~18\~ липня\~ 2006\~року).\~ З урахуванням всіх обставин справи, враховуючи вимоги ст. 81 ЦПК України - кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, виходячи із принципів розумності та справедливості суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обгрунтованими,\~ оскільки позивач довів перед судом ті обставини, на які посилався як на підставу своїх вимог, а тому наявні\~ правові підстави\~ для задоволення позову. Враховуючи, що [PERSON] є спадкоємцем померлого [PERSON] , за законом першої черги, а тому надання їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька не суперечитиме закону та не порушить будь-чиїх інших прав та інтересів. На підставі викладеного,

Outcome: approved