Jurisdiction: civil
Date: 2024-07-22 00:00:00

До суду надійшла вказана позовна заява, яку представник позивача до відкриття провадження у справі уточнив в частині періоду, за який просить стягнути кошти, а саме просив стягнути з відповідача безпідставно збережені кошти у розмірі орендної плати за використання земельної ділянки по [ADDRESS] , кадастровий номер 6310137200:01:029:0013, за період з 15.07.2021 по 31.12.2021, в розмірі 549\~226.16 грн., що дорівнює частці пропорційно належних відповідачу нежитлових приміщень на праві власності. В обгрунтування\~позову зазначено,\~що Харківською\~міською радою\~проведено комплекс\~перевірочних заходів\~з питань\~використання та\~охорони земель\~територіальної громади\~міста Харкова,\~додержання вимог\~земельного законодавства\~щодо земельної\~ділянки по\~ [ADDRESS] . Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна від 28.02.2024 № 367726246 право власності на нежитлову будівлю літ. «Б-2» за адресою: [ADDRESS] зареєстроване: - на нежитлові приміщення 1-го поверху №№ 1, 1а, 32-:-45, приміщення №№ 5, 6 антресолі 1-го поверху загальною площею 578,8 кв.м в літ. «Б-2» за адресою: [ADDRESS] , з 21.11.2018 по цей час за ТОВ «ЕТОМІК ГАНС РЕКОРДС» на підставі акта приймання-передачі майнового вкладу до статутного капіталу ТОВ «ЕТОМІК ГАНС РЕКОРДС» від 21.1 1.2018 № 1; -на нежитлові приміщення 1-го поверху №№ 2, 4, 15-:-18, 20-:-23, 28-:-31; 2-го поверху №№ 2, 3, 4 в літ. «Б-2» загальною площею 945,4 кв.м за адресою: [ADDRESS] зареєстрована за: - з 17.03.2017 по 14.07.2021 за [PERSON] на підставі протоколу НВП «ПРОМСНАБСЕРВІС» у формі ТОВ від 17.03.2017 № 4/17; протоколу НВП «ПРОМСНАБСЕРВІС» у формі ТОВ від 17.03.2017 № 5/17; акта ліквідаційної комісії НВП «ПРОМСНАБСЕРВІС» у формі ТОВ від 17.03.2017; акта приймання-передачі нерухомого майна НВП «ПРОМСНАБСЕРВІС» у формі ТОВ від 17.03.2017; ліквідаційного балансу 11ВІ1 «ПРОМСНАБСЕРВІС» у формі ТОВ від 17.03.2017; - з 15.07.2021 по теперішній час за [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу нежитлових приміщень від 15.07.2021 № 1212. Вказана нежитлова будівля літ. «Б-2» розташована на земельній ділянці з кадастровим номером 6310137200:01:029:0013. Згідно з витягом з Державного земельного кадастру про земельну ділянку від 05.09.2018 № НВ-6306444232018 площа земельної ділянки (кадастровий номер 6310137200:01:029:0013) складає 0,3765 га, дата державної реєстрації земельної ділянки - 05.09.2018.\~Вищевказана земельна\~ділянка належить\~до земель\~житлової та\~громадської забудови.\~Вид цільового\~призначення земельної\~ділянки:\~для експлуатації\~та обслуговування\~нежитлової будівлі\~літ.\~«Б-2»\~(громадського\~призначення).\~Право власності\~на вищевказану\~земельну ділянку\~зареєстровано з\~25.08.2021\~за Харківською\~міською радою.\~ [PERSON] \~використовує частину\~земельної ділянки\~з кадастровим\~номером 6310137200:01:029:0013\~площею 0,3765\~га за\~адресою:\~ [ADDRESS] ,\~без виникнення\~права власності/користування\~та без\~державної реєстрації\~цих прав\~у відповідності\~до ст.\~ст.\~125,\~126\~Земельного кодексу\~України.\~Згідно із\~листом Головного\~управління Державної\~податкової служби\~у Харківській\~області від\~25.12.2023\~№ 26625/5/20-40-24-05-07, [PERSON] не зареєстрований платником земельного податку за земельну ділянку площею 0,3765 га з кадастровим номером 6310137200:01:029:0013, по [ADDRESS] . Враховуючи вищенаведене, [PERSON] у період з 15.07.2021 по 31.12.2021 не сплачував у встановленому законодавчими актами розмірі плату за користування земельною ділянкою по [ADDRESS] , внаслідок чого зберіг за рахунок Харківської міської ради як власника земельної ділянки за вказаною адресою майно грошові кошти у розмірі орендної плати у сумі 549\~226.16 грн. Із врахуванням Положення №\~41/08\~(в\~редакції до\~31.12.2021),\~п.\~289.1\~ст.\~289\~ПК України,\~позивач здійснив\~нарахування орендної\~плати відповідачу,\~розрахунок якої\~складається з\~наступного.\~Так,\~нормативна грошова\~оцінка земельної\~ділянки з\~кадастровим номером\~6310137200:01:029:0013\~загальною площею\~0,3765\~га по\~ [ADDRESS] у\~2021\~році становить\~23\~938\~784\~грн.\~Звідси,\~розмір орендної\~плати,\~яку повинні\~були сплачувати\~власники нерухомого\~майна за\~використання земельної\~ділянки комунальної\~власності з\~кадастровим номером\~6310137200:01:029:0013\~загальною площею\~0,3765\~га по\~ [ADDRESS] у\~2021\~році -\~159\~591,89\~грн в\~місяць,\~за період\~з 15.07.2021\~по 31.12.2021\~і становить\~885\~477,58\~грн. Загальна площа нерухомого майна по [ADDRESS] складає 1364,4 кв.м. Сума безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати, яку повинен був сплатити [PERSON] , відповідно до частки належного йому майна, розташованого на земельній ділянці з кадастровим номером 6310137200:01:029:0013 складає: -за період з 15.07.2021 по 31.12.2021: 945,4 кв.м (площа нерухомого майна [PERSON] ) / 1524,2 кв.м. (загальна площа нерухомого майна) * 885 477,58 грн (розмір плати за використання всієї земельної ділянки за вказаний період) = 549 226,16 грн. На підставі викладеного, позивач звернувся до суду з даним позовом для захисту майнових прав. Ухвалою суду від 03.06.2024 провадження у справі відкрито в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін, відповідачу надано 15-денний строк з моменту отримання копії цієї ухвали на подання відзиву на позов. Ухвалу суду про відкриття провадження у справі отримано відповідачем в електронний кабінет 03.06.2024. Копію позову з додатками отримано відповідачем 07.06.2024, про що наявне рекомендоване повідомлення про вручення. Перше судове засідання 25.06.2024 було відкладено на 17.07.2024 за клопотанням представника відповідача від 12.06.2024, у зв`язку з необхідністю підготувати відзив на позов. Клопотання про продовження процесуального строку представником не заявлялось. Станом на день судового засідання 17.07.2024 відзиву від відповідача не надходило. В судовому засіданні представник позивача позов підтримав і просив задовольнити з підстав, зазначених в позові. Представник відповідача проти позову заперечував та просив долучити до матеріалів справи відзив на позов. В обгрунтування заперечень зазначив, що відповідач не був власником нежитлового приміщення у зазначений в позові період, а також просив застосувати строк позовної давності. Суд, вислухавши учасників процесу щодо клопотання представника відповідача про долучення відзиву на позов, дійшов наступного висновку. Відповідно до ст.126 ЦПК України\~право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим кодексом. Під процесуальним строком розуміють строк, в межах якого вчиняються певні процесуальні дії. Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. (ст. 127 ЦПК України) У разі пропущення строку звернення до суду належить обґрунтувати поважність причин пропущення такого строку. Зазвичай це обставини, що не залежать від волі такої особи. Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для прийняття відзиву на позов, враховуючи, що його подано представником відповідача із пропуском строку на його подання, встановленого в ухвалі суду про відкриття провадження у справі, при цьому, клопотань про продовження процесуального строку, як це передбачено ст. 127 ЦПК України, та про поважність його пропуску ані відповідачем, ані його представником не заявлялось. Щодо позовних вимог по суті суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна від 28.02.2024 № 367726246 право власності на нежитлову будівлю літ. «Б-2» за адресою: [ADDRESS] зареєстроване: -на нежитлові приміщення 1-го поверху №№ 1, 1а, 32-:-45, приміщення №№ 5, 6 антресолі 1-го поверху загальною площею 578,8 кв.м в літ. «Б-2» за адресою: [ADDRESS] з 21.11.2018 по цей час за 1ОВ «ЕТОМІК ГАНС РЕКОРДС» на підставі акта приймання-передачі майнового вкладу до статутного капіталу ТОВ «ЕТОМІК ГАНС РЕКОРДС» від 21.1 1.2018 № 1; -на нежитлові приміщення 1-го поверху №№ 2, 4, 15-:-18, 20-:-23, 28-:-31; 2-го поверху №№ 2, 3, 4 в літ. «Б-2» загальною площею 945,4 кв.м за адресою: [ADDRESS] зареєстрована за: - з 17.03.2017 по 14.07.2021 за [PERSON] на підставі протоколу НВП «ПРОМСНАБСЕРВІС» у формі ТОВ від 17.03.2017 № 4/17; протоколу НВП «ПРОМСНАБСЕРВІС» у формі ТОВ від 17.03.2017 № 5/17; акта ліквідаційної комісії НВП «ПРОМСНАБСЕРВІС» у формі ТОВ від 17.03.2017; акта приймання-передачі нерухомого майна НВП «ПРОМСНАБСЕРВІС» у формі ТОВ від 17.03.2017; ліквідаційного балансу 11ВІ1 «ПРОМСНАБСЕРВІС» у формі ТОВ від 17.03.2017; - з 15.07.2021 по теперішній час за [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу нежитлових приміщень від 15.07.2021 № 1212 (а.с. 20-28) Вищевказана нежитлова будівля літ. «Б-2» розташована на земельній ділянці з кадастровим номером 6310137200:01:029:0013. Згідно з витягом з Державного земельного кадастру про земельну ділянку від 05.09.2018 № НВ-6306444232018 площа земельної ділянки (кадастровий номер 6310137200:01:029:0013) складає 0,3765 га, дата державної реєстрації земельної ділянки - 05.09.2018. Вищевказана земельна ділянка належить до земель житлової та громадської забудови. Вид цільового призначення земельної ділянки: для експлуатації та обслуговування нежитлової будівлі літ. «Б-2» (громадського призначення). (а.с. 29-30) Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Сдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна від 01.02.2024 № 364183264 право власності на вищевказану земельну ділянку зареєстровано з 25.08.2021 за Харківською міською радою. (а.с. 20) Згідно із листом Головного управління Державної податкової служби у Харківській області від 25.12.2023 №26625/5/20-40-24-05-07 [PERSON] не зареєстрований платником земельного податку за земельну ділянку площею 0,3765 га з кадастровим номером 6310137200:01:029:0013, по [ADDRESS] . (а.с. 32) Актом обстеження земельної ділянки за адресою [ADDRESS] , кадастровий номер 6310137200:01:029:0013 від 01.02.2024 встановлено, що [PERSON] використовує частину земельної ділянки з кадастровим номером 6310137200:01:029:0013 площею 0,3765 га за адресою: [ADDRESS] , без виникнення права власності/користування та без державної реєстрації цих прав у відповідності до ст. ст. 125, 126 Земельного кодексу України. Нормативна грошова оцінка земельної ділянки з кадастровим номером 6310137200:01:029:0013 загальною площею 0,3765 га по [ADDRESS] у 2021 році становить 23 938 784 грн. (а.с. 31) Відповідно до наданих суду розрахунків Харківської міської ради загальний розмір безпідставно збережених коштів [PERSON] та недоотриманих місцевим бюджетом доходів за період з 15.07.2021 по 31.12.2021 складає в розмірі 549\~226,16 грн. (а.с. 33) У частині першій\~статті 79 ЗК України\~передбачено, що земельна ділянка - це частина земної поверхні з установленими межами, певним місцем розташування, з визначеними щодо неї правами. У\~статті 657 ЦК України\~передбачено, що договір купівлі-продажу земельної ділянки, єдиного майнового комплексу, житлового будинку (квартири) або іншого нерухомого майна укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню, крім договорів купівлі-продажу майна, що перебуває в податковій заставі. Отже, нотаріус, посвідчуючи вказаний договір купівлі-продажу від 15.07.2021, здійснив державну реєстрацію прав власності [PERSON] на нежитлове приміщення за адресою [ADDRESS] , площею 945.4 кв.м. Відповідно до частин першої та другої\~статті 120 ЗК України\~(у редакції, чинній на час набуття права власності [PERSON] ) у разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду, що перебувають у власності, користуванні іншої особи, припиняється право власності, право користування земельною ділянкою, на якій розташовані ці об`єкти. До особи, яка набула право власності на жилий будинок, будівлю або споруду, розміщені на земельній ділянці, що перебуває у власності іншої особи, переходить право власності на земельну ділянку або її частину, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення. Якщо жилий будинок, будівля або споруда розміщені на земельній ділянці, що перебуває у користуванні, то в разі набуття права власності на ці об`єкти до набувача переходить право користування земельною ділянкою, на якій вони розміщені, на тих самих умовах і в тому ж обсязі, що були у попереднього землекористувача. Таким чином, після укладення договору купівлі-продажу нежитлової будівлі і державної реєстрації нотаріусом прав власності на неї у відповідача [PERSON] , як покупця, після набуття нею права власності на частину нежитлової будівлі могло б виникнути право користування земельною ділянкою, на якій розташовані відповідна будівля. Незважаючи на те, що нежитлова будівля не може бути відокремлена від земельної ділянки, на якій вона розташована, вказаними положеннями закону було врегульовано правовий режим нерухомого майна і правовий режим земельних ділянок, на яких воно розташовано, а отже, користувач земельної ділянки зобов`язаний сплачувати за користування нею певну плату, що відповідає положенням\~статті 206 ЗК України, та оформити право користування земельною ділянкою. Відповідно до частини першої\~статті 79-1 ЗК України, формування земельної ділянки полягає у визначенні земельної ділянки як об`єкта цивільних прав. Формування земельної ділянки передбачає визначення її площі, меж та внесення інформації про неї до Державного земельного кадастру. При цьому правовідносини, які виникли між сторонами безпосередньо у цій справі, щодо виникнення прав у відповідачів на земельну ділянку, має застосовуватися спеціальна норма закону, а саме\~стаття 120 ЗК України\~у редакції, чинній на час укладення [PERSON] договору купівлі-продажу, в якій не передбачалося необхідності формування земельної ділянки, як об`єкта цивільних прав при придбанні нежитлових будівель. Таким чином, необхідність встановлення сформованості земельної ділянки, як об`єкта оренди, визначення її меж, кадастрового номера, внесення інформації до Державного земельного кадастру залежить від конкретних обставин справи. Згідно з частинами першою та другою\~статті 16 Закону України «Про Державний земельний кадастр»\~земельній ділянці, відомості про яку внесені до Державного земельного кадастру, присвоюється кадастровий номер. Кадастровий номер земельної ділянки є її ідентифікатором у Державному земельному кадастрі. Відповідно до частини першої\~статті 6 Закону України «Про оренду землі»\~орендарі набувають права оренди земельної ділянки на підставах і в порядку, передбачених\~Земельним кодексом України,\~Цивільним кодексом України, цим та іншими законами України і договором оренди землі. Згідно з частиною першою\~статті 93 ЗК України\~право оренди земельної ділянки - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для провадження підприємницької та іншої діяльності. Отже, з урахуванням конкретних обставин цієї справи, для застосування положень\~статті 1212 ЦК України\~не є обов`язковим встановлення сформованості земельної ділянки. Особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала (частина 1 статті 1212\~ЦК України). Якщо тлумачити приписи\~статті 1212 ЦК України\~телеологічно, тобто згідно з їхніми цілями, то до випадків безпідставного набуття та збереження майна належить також збереження особою без достатніх правових підстав у себе виплати, яку вона відповідно до закону мала віддати (перерахувати) іншій особі згідно з покладеним на неї за законом обов`язком (зменшення обов`язку). Аналогічні за змістом правові висновки викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду: від 12 жовтня 2021 року у справі № 910/17324/19, провадження № 12-12 гс 21, від 9 листопада 2021 року у справі№ 9051680/20, провадження № 12-48 гс 21. Ураховуючи викладене, суд дійшов висновку про те, що відповідач як власник нерухомого майна, яке розташовано на спірній земельній ділянці, яка належить позивачу - ХМР, не уклавши відповідних договорів оренди з її власником та не здійснивши державної реєстрації такого права, фактично користується цією земельною ділянкою без достатньої правової підстави. Верховний Суд у постановах від 29 січня 2019 року у справі №922/536/18, від 13 жовтня 2021 року у справі 175/833/19 вказав, що з моменту виникнення права власності на нерухоме майно у власника виникає обов`язок оформити та зареєструвати речове право на відповідну земельну ділянку. Таким чином, саме власник нерухомого майна зобов`язаний ініціювати процес оформлення прав на земельну ділянку, невід`ємною складовою якого є розроблення землевпорядної документації та формування земельної ділянки як об`єкта цивільних прав. Згідно з пунктом в) частини першої\~статті 96 ЗК України\~землекористувачі зобов`язані своєчасно сплачувати земельний податок або орендну плату. Відповідно до\~статті 206 ЗК України\~використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка. Плата за землю справляється відповідно до закону. Отже, єдиною формою здійснення плати за користування спірною земельною ділянкою для [PERSON] , як власника нежитлової будівлі і землекористувача, могла бути орендна плата. Таким чином, розмір безпідставно збережених коштів за користування спірною земельною ділянкою має визначатися як розмір неодержаної орендної плати за землю. Аналогічна правова позиція узгоджується з постановою Великої Палати Верховного Суду від 04.12.2019 у справі №917/1739/17, постановами Верховного Суду України від 30.11.2016 у справі № 922/1008/15, від 07.12.2016 у справі №922/1009/15 та від 12.04.2017 у справі № 922/207/15. Згідно з частиною другою\~статті 21 Закону України «Про оренду землі»\~розмір, умови і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди (крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до\~Податкового кодексу України). Відповідно до пункту\~287.1 статті 287 ПК України\~тут і надалі у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, власники землі та землекористувачі сплачують плату за землю з дня виникнення права власності або права користування земельною ділянкою. У пункті\~289.1 статті 289 ПК України\~передбачено, що для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок. Згідно з пунктом 3 частини першої\~статті 13 Закону України «Про оцінку земель»\~нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться у разі визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності. Рішенням Харківської міської ради від 27.02.2008 року № 41/08 затверджено Положення про порядок визначення розміру орендної плати, плати за суперфіцій, земельний сервітут при наданні земельних ділянок у платне користування у місті Харкові. Відповідно до п. 2.5 Положення № 41/08 (в редакції на момент виникнення спірних правовідносин), розмір базової ставки орендної плати встановлено на рівні 8% від нормативної грошової оцінки. Додатком до Положення № 41/08 встановлено, що у випадку перевищення 50 кв.м площі земельної ділянки, застосовується коефіцієнт зі значенням 1. Пунктом 2.4 Положення № 41/08 (в редакції до 31.12.2021) встановлено, що застосування коефіцієнтів складних інженерно-геологічних умов (К1) та обмеженого використання (К2) здійснюється за ініціативою орендаря на підставі наданих ним документів, які свідчать про наявність обставин, що дають право на використання вказаних коефіцієнтів (експертні висновки територіальної організації в галузі інженерних вишукувань для будівництва, спеціалізованих установ та організацій, довідки державних та інших уповноважених органів, висновки (довідки) підприємств, установ та організацій, які експлуатують об`єкти, навколо (уздовж) яких встановлені охоронні зони, тощо). Аналогічні приписи щодо застосування коефіцієнтів складних інженерно- геологічних умов містить пункт 2.4 Положення № 41/08 в редакції з 01.01.2022. Враховуючи факт того, що орендарем не надано жодних документів на підтвердження особливих умов використовуваної земельної ділянки, у розрахунках застосоване базове значення 1. Отже, розмір орендної плати, яку повинен був сплачувати власник нерухомого майна за використання земельної ділянки комунальної власності з кадастровим номером 6310137200:01:029:0013 загальною площею 0,3765 га по [ADDRESS] у 2021 році - 159 591,89 грн в місяць, за період з 15.07.2021 по 31.12.2021 становить 885 477,58 грн. Як встановлено судом, нормативна грошова оцінка земельної ділянки з кадастровим номером 6310137200:01:029:0013 загальною площею 0,3765 га по [ADDRESS] у 2021 році становить 23 938 784 грн. Відповідно до п.п.16.1.4 п 16.1 ст. 16 ПК України\~платник податків зобов`язаний сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, установлених цим Кодексом та законами з питань митної справи. Згідно з п.п\~269.1.2 п.269.1 ст. 269 ПК України\~платниками податку є землекористувачі. Об`єктами оподаткування платою за землю є, зокрема, земельні ділянки, які перебувають у власності або користуванні (п.п.\~270.1.1 п. 270.1. ст. 270 ПК України). Відповідно до ч. 286.6 ст. 286 Податкового кодексу України за земельну ділянку, на якій розташована будівля, що перебуває у спільній власності кількох юридичних або фізичних осіб, податок нараховується з урахуванням гірибудинкової території кожному з таких осіб: 1)у рівних частинах - якщо будівля перебуває у спільній сумісній власності кількох осіб, але не поділена в натурі, або одній з таких осіб-власників, визначеній за їх згодою, якщо інше не встановлено судом; 2)пропорційно належній частці кожної особи - якщо будівля перебуває у спільній частковій власності; 3)пропорційно належній частці кожної особи - якщо будівля перебуває у спільній сумісній власності і поділена в натурі. За земельну ділянку, на якій розташована будівля, що перебуває у користуванні кількох юридичних або фізичних осіб, податок нараховується кожному з них пропорційно тій частині площі будівлі, що знаходиться в їх користуванні, з урахуванням прибудинкової території. За відсутності іншої норми права, яка б урегульовувала подібні правовідносини, обгрунтованим та правомірним є застосування п. 286.6 ст. 286 Податкового кодексу України за аналогією у спірних правовідносинах. Отже, розрахувати суми безпідставно збережених коштів за користування земельною ділянкою для кожної з кількох осіб пропорційно їх часткам у праві власності на нерухомість, яка знаходиться на такій земельній ділянці, можливо. Аналогічні за змістом висновки щодо можливості застосування зазначеного алгоритму розрахунку позовних вимог надав і Касаційний цивільний суд у постанові від 29.01.2020 у справі № 638/13423/18. Відповідна позиція викладена також у постановах Верховного Суду від 16.06.2021 у справі № 922/1646/20, від 16.08.2022 у справі № 922/2095/21, від 04.10.2022 у справі № 922/2828/20. Як вбачається з витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, площа належного [PERSON] майна (частки нежитлового приміщення) складає 945.4 кв.м. Відтак, сума безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати, яку повинен був сплатити [PERSON] , відповідно до частки належного йому майна, розташованого на земельній ділянці з кадастровим номером 6310137200:01:029:0013 складає: -за період з 15.07.2021 по 31.12.2021: 945,4 кв.м (площа нерухомого майна [PERSON] ) / 1524,2 кв.м. (загальна площа нерухомого майна) * 885 477,58 грн (розмір плати за використання всієї земельної ділянки за вказаний період) = 549 226,16 грн. Такий підхід до розрахунку суми безпідставно збережених коштів за користування земельною ділянкою для кожної з кількох осіб пропорційно їх часткам у праві власності на нерухомість, яка знаходиться на такій земельній ділянці, підтверджується висновками Верховного Суду від 17.08.2022 у справі № 922/1646/20, від 16.08.2022 у справі № 922/2095/21 та від 04.10.2022 у справі № 922/2828/20. Щодо заяви представника відповідача про застосування строку позовної давності суд зазначає наступне. Відповідно до\~статті 256 ЦК України\~позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила (частина перша\~статті 261 ЦК України). Згідно з ч.1 ст. 257 ЦК України, загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Враховуючи, що періодом стягнення з відповідача безпідставно набутих коштів як орендної плати позивачем вказано з 15.07.2021 по 31.12.2021, а з позовом позивач звернувся до суду 30.05.2024, тобто в межах позовної давності, тому застосування позовної давності до вказаних правовідносин не підлягає. За змістом ст.ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Суд не бере до уваги заперечення представника відповідача щодо того, що відповідач не був власником нежитлових приміщень в зазначений в позові період, враховуючи, що представником позивача до відкриття провадження у справі направлено до суду уточнення, згідно якого він вказав, що помилково вказав в п.2 прохальної частини невірний період та просив вважати вірним період, за яким просить стягнення - з 15.07.2021 по 31.12.2021. Копія уточнення до прохальної частини направлялась відповідачу разом із позовною заявою. Крім того, розрахунок суми безпідставно збережених коштів в матеріалах справи, здійснений представником позивача, проведений саме за період з 15.07.2021 по 31.12.2021, тобто в період, коли нежитлові приміщення були у власності [PERSON] . Отже, заявлені до стягнення суми є несплаченою відповідачем та безпідставно збереженою платою за використання земельної ділянки комунальної власності, без укладення договору оренди та підлягає стягненню з відповідача на користь Харківської міської ради. Крім того, відповідно до вимог\~ст.141 ЦПК України, з відповідача підлягає стягненню судові витрати по сплаті судового збору.

Outcome: approved