Jurisdiction: civil
Date: 2024-07-11 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася з позовом до [PERSON] про стягнення грошей, зазначаючи, що 17.02.2022 року між відповідачем та позивачем було укладено попередній договір завдатку № 142 від 17.02.2022 року у простій письмовій формі, купувалася квартира за адресою: [ADDRESS] . Відповідач отримала від позивача кошти в розмірі 30000 грн. На момент підписання договору відповідач не мала права власності на цю квартиру, позивачу не було надано відповідні документи про право власності. В червні 2022 року позивач звернулася з письмовою вимогою до відповідача про повернення отриманих грошових коштів, 13.06.2022 року відповідач письмово відмовила в поверненні 30000 грн. У зв`язку з викладеним позивач просить стягнути з відповідача на користь позивача 30000 грн. та сплачений судовий збір. 13 вересня 2023 року ухвалою суду було відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом сторін), призначено справу до судового розгляду по суті. Позивач та її представник у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, про причини неявки суд не повідомили. Представник відповідача та відповідач у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлено належним чином, про причини неявки суд не повідомлено. Відповідач скористалася своїм правом на подання відзиву на позовну заяву, в якому зазначила, що між сторонами було укладено лише договір завдатку, а попередній договір купівлі-продажу майна укладено не було. П. 7.1 договору завдатку визначено, що сторони звільняються від відповідальності за невиконання/неналежне виконання умов договору в разі настання обставин непереборної сили (форс-мажор), що перешкоджають виконанню умов договору. У випадку настання форс-мажорних обставин, якщо вони безпосередньо перешкоджають виконанню зобов`язань за договором , терміни виконання відстрочуються на час дії форс-мажорних обставин, зазначаючи, що збройна агресія проти України та воєнний стан є цими обставинами. У зв`язку з викладеним просила відмовити у задоволенні позовних вимог. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього ЦПК України розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. З огляду на викладене фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши письмові матеріали справи, суд вважає заявлений позов таким, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Відповідно до ч. 8 ст. 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться. Положеннями ст. 174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Відповідно до ч. 8 ст. 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться. Суд, дослідивши матеріали справи та всебічно проаналізувавши обставини в їх сукупності, давши оцінку зібраним по справі доказам, виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному, об`єктивному та всебічному з`ясуванні обставин справи, дійшов висновку, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права з дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі та застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно та всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Відповідно до ч. 1 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Відповідно до ст. 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Виконання зобов`язань, реалізація, зміна та припинення певних прав у договірному зобов`язанні можуть бути зумовлені вчиненням або утриманням від вчинення однією із сторін у зобов`язанні певних дій чи настанням інших обставин, передбачених договором, у тому числі обставин, які повністю залежать від волі однієї із сторін. Відповідно до ч. 1 ст. 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Згідно ст. 629 ЦК України, договір є обов`язковим для виконання сторонами. Відповідно до ст. 599 ЦК України зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином. Відповідно до ч. 1 ст. 546 ЦК України виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком, правом довірчої власності. Відповідно до ч. 1 ст. 547 ЦК України правочин щодо забезпечення виконання зобов`язання вчиняється у письмовій формі. Згідно зі ст. 570 ЦК України завдатком є грошова сума або рухоме майно, що видається кредиторові боржником у рахунок належних з нього за договором платежів, на підтвердження зобов`язання і на забезпечення його виконання. Якщо не буде встановлено, що сума, сплачена в рахунок належних з боржника платежів, є завдатком, вона вважається авансом. Відповідно до ст. 571 ЦК України якщо порушення зобов`язання сталося з вини боржника, завдаток залишається у кредитора. Якщо порушення зобов`язання сталося з вини кредитора, він зобов`язаний повернути боржникові завдаток та додатково сплатити суму у розмірі завдатку або його вартості. Сторона, винна у порушенні зобов`язання, має відшкодувати другій стороні збитки в сумі, на яку вони перевищують розмір (вартість) завдатку, якщо інше не встановлено договором. У разі припинення зобов`язання до початку його виконання або внаслідок неможливості його виконання завдаток підлягає поверненню. Відповідно до ст. 607 ЦК України зобов`язання припиняється неможливістю його виконання у зв`язку з обставиною, за яку жодна із сторін не відповідає. Судом встановлено, що [PERSON] та [PERSON] (в інтересах якої діяла [PERSON] за довіреністю) 17.02.2022 року уклали договір завдатку № 142 від 17.02.2022 року у простій письмовій формі, що підтверджується копією договору завдатку. Відповідно до п. 1 договору сторони зобов`язувалися в майбутньому, в обумовлений п. 5.1 цього договору строк (за домовленістю сторін, укладення попереднього договору купівлі-продажу нерухомого майна здійснюється в термін не пізніше 27 лютого 2022року.) укласти і належним чином оформити попередній договір купівлі-продажу нерухомого майна на умовах і в порядку, визначеним цим договором. Відповідно до п. 2 договору нерухомим майном є квартира за будівельним [ADDRESS] , який розташований на земельній ділянці за кадастровим номером 3210900000:01:175:0185. П. 3.1.1 та 3.2.1 передбачався обов`язок покупця та продавця укласти попередній договір у термін та на умовах встановлених цим договором. Відповідно до п. 4.1 договору до підписання цього договору на підтвердження зобов`язання і на забезпечення його виконання, з метою забезпечення реалізації своїх намірів, щодо укладання попереднього договору, покупець передав, а продавець отримав задаток у розмірі 30000 (тридцять тисяч) гривень. При оформлені попереднього договору, сума, що підлягає передачі покупцем продавцю, буде зменшена на суму переданої за цим договором грошової суми. Відповідно до п. 7.1 договору у випадку настання форс-мажорних обставин (війна, революції, терористичні акти, пожежі, природні катаклізми, бойкоти, страйки, акти державних органів незалежно від їх законності чи незаконності, зміни в законодавстві, що суттєво впливають на можливість виконання Сторонами своїх обов`язків по Договору), якщо вони безпосередньо перешкоджають виконанню зобов`язань за цим договором та додатками до нього, терміни виконання таких зобов`язань відстрочуються на час дії форс-мажорних обставин, відповідно до їх тривалості. Настання форс-мажорних обставин підтверджується відповідною довідкою Торгово-промислової Палати України. Відповідно до п. 7.2 договору сторони зобов`язані повідомляти одна одну про настання і припинення форс-мажорних обставин з додаванням документів, які підтверджують це, протягом 3 (трьох) робочих днів із дня їх настання (або моменту, коли одній із сторін стало відомо про настання таких форс-мажорних обставин). Несвоєчасне повідомлення позбавляє сторону права посилатися на будь-яку вищевказану обставину), як на підставу, що звільняє від відповідальності за невиконання зобов`язань. 01 червня 2022 року позивач звернулася з письмовою вимогою до відповідача про повернення отриманих грошових коштів, що підтверджується копією вимоги. 13.06.2022 року відповідач письмово відмовила в поверненні 30000 грн., що підтверджується копією відповіді на вимогу про сплату суми боргу. Відповідач заперечує проти повернення суми завдатку, посилаючись на настання форс-мажорної обставини (оголошення воєнного стану), обумовленої сторонами у п. 7.1 договору. В той же час, відповідачем не надано доказів, що ним виконані вимоги п. 7.2 укладеного договору завдатку про повідомлення позивача про настання таких обставин у триденний термін з дня їх настання, з додаванням документів, які підтверджують це. Таким чином, судом встановлено, що невиконання вимог п. 7.2 договору завдатку, позбавляє відповідача права посилатися на форс-мажорні обставини, як на підстави, що звільняють від відповідальності за невиконання зобов`язань. Розглянувши матеріали справи суд приходить до висновку, що зобов`язання за договором завдатку є фактично припиненим через неможливість його виконання, на цю неможливість посилається як позивач, так і відповідач, у зв`язку з обставиною, за яку жодна із сторін не відповідає (збройна агресія проти України, воєнний стан). Тож, у разі припинення зобов`язання внаслідок неможливості його виконання завдаток підлягає поверненню. У зв`язку з викладеним суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог позивача. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, тобто з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сплачений судовий збір в розмірі 1073,60 грн. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved