Jurisdiction: civil
Date: 2024-07-03 00:00:00

ТОВ Фінансова компанія «Омега Фінанс» звернулись до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором. В обґрунтування заявлених вимог зазначили, що 05 серпня 2019 року між АТ «ЮНЕКС БАНК» та [PERSON] був укладений договір про комплексне банківське обслуговування фізичних осіб шляхом підписання анкети-заяви на оформлення кредитної картки та встановлення кредитного ліміту, на підставі якої 05 серпня 2019 року відповідачем було підписано виписку-повідомлення №26204086264001. UAН до договору про комплексне банківське обслуговування фізичних осіб у АТ «ЮНЕКС БАНК». Відповідно до виписки-повідомлення №26204086264001. UAН від 05 серпня 2019 року та анкети-заяви відповідачу здійснено відкриття поточного рахунку № [NUMBER] з використанням платіжної картки № [NUMBER] у гривні та встановлено кредитний ліміт у розмірі 25 000 грн., процентна ставка за користування кредитними коштами фіксована 52,00% річних, строк кредитування до 05 серпня 2020 року з можливістю продовження на новий строк (продовження строку дії на 12 місяців). [PERSON] користувався кредитними коштами у розмірі кредитного ліміту, встановленому на платіжну картку, проте допускав прострочення виконання зобов`язань, внаслідок чого за відповідачем обліковувалася, як прострочена заборгованість по тілу кредиту, так прострочена заборгованість по відсоткам. 28 березня 2021 року на електронному майданчику (електронна торгова система) ТОВ «Смарттендер» відбувся електронний аукціон з продажу лоту №1, до складу якого входять: Права вимоги за кредитними договорами фізичних осіб, організатором аукціону та власником активів якого було АТ «ЮНЕКС БАНК». Переможцем електронного аукціону є ТОВ «Фінансова компанія «Омега Фінанс», що підтверджується протоколом електронного аукціону №UA-PS-2021-03-19-000106-1 від 28 березня 2021 року. Між АТ «ЮНЕКС БАНК» та ними 31 березня 2021 року укладено договір факторингу № 31/03-2021. Відповідно до умов договору факторингу ТОВ «ФК «Омега Фінанс» набуло статусу нового кредитора та отримало право грошової вимоги по відношенню до боржників АТ «ЮНЕКС БАНК», в тому числі і до відповідача [PERSON] за кредитним договором №26204086264001. UAН від 05 серпня 2019 року. Станом на 31 березня 2021 року загальний розмір заборгованості відповідача за кредитним договором №26204086264001. UAН від 05 серпня 2019 року становить 31455,19 грн., з яких: прострочена заборгованість за тілом кредиту 20048,19 грн.; заборгованість за простроченими відсотками 6570,26 грн.; штрафи, пені 600 грн., прострочені проценти, які нараховані за ставкою 60% річних за період 08.08.2020 року по 31.03.2021 рік 4236,74 грн.. 19 травня 2021 року ними було направлено на адресу відповідача повідомлення про відступлення права вимоги №04-21/570/Ф і надано строк для погашення суми заборгованості, чого відповідачем зроблено не було. У зв`язку з вищевикладеним, просили стягнути з [PERSON] на їх користь заборгованість у розмірі 31455,19 грн., а також понесені судові витрати по оплаті судового збору у розмірі 2\~422,40 грн.. У судове засідання ТОВ Фінансова компанія «Омега Фінанс» свого представника не направили, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, згідно поданої позовної заяви просили справу розглядати за відсутності їх представника, позовні вимоги підтримують в повному обсязі. Представник відповідача [PERSON] в судовому засіданні позов не визнала та пояснила, що наданий позивачем розрахунок заборгованості є необґрунтований, оскільки відсутній детальний розрахунок, із якого було б видно, які саме суми за основу брав позивач, розраховуючи зазначені показники, які є складовими позовних вимог. Крім того, анкета-заява, підписана [PERSON] не містить про те, що складовою невід`ємною частиною договору про комплексне банківське обслуговування є Паспорт споживчого кредиту, а тому інформацію та умови, зазначені в ньому не можна вважати узгодженими між сторонами кредитного договору. Повернення кредиту та сплату відсотків відповідач мав здійснювати щомісячними платежами упродовж 12 місяців, а тому після спливу визначеного договором строку кредитування право кредитодавця нараховувати передбачені договором проценти за кредитом припиняється. У зв`язку з вищевикладеним, вимоги позивача вважають необґрунтованими, а тому у задоволенні позову просила відмовити. Вислухавши представника позивача, дослідивши матеріали справи, судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. 02 серпня 2019 року відповідач [PERSON] звернувся до АТ «ЮНЕКС БАНК» з анкетою-заявою на оформлення кредитної картки та встановлення кредитного ліміту, на підставі якої 05 серпня 2019 року підписано виписку-повідомлення №26204086264001. UAН до договору про комплексне банківське обслуговування фізичних осіб у АТ «ЮНЕКС БАНК»/а.с.12/. Відповідно до виписки-повідомлення №26204086264001. UAН до договору про комплексне банківське обслуговування фізичних осіб у АТ «ЮНЕКС БАНК» від 05 серпня 2019 року та анкети-заяви на оформлення кредитної картки та встановлення кредитного ліміту відповідачу здійснено відкриття поточного рахунку № [NUMBER] з використанням платіжної картки № [NUMBER] у гривні та встановлено кредитний ліміт у розмірі 25 000 грн., процентна ставка за користування кредитними коштами є фіксованою 52,00% річних зі строком кредитування до 05 серпня 2020 року з можливістю продовження на новий строк (продовження строку дії на 12 місяців)/а.с.13/. 28 березня 2021 року на електронному майданчику (електронна торгова система) ТОВ «Смарттендер» відбувся електронний аукціон з продажу лоту №1 до складу якого входять: Права вимоги за кредитними договорами фізичних осіб, організатором аукціону та власником активів якого було АТ «ЮНЕКС БАНК». Переможцем електронного аукціону є ТОВ «Фінансова компанія «Омега Фінанс», що підтверджується протоколом електронного аукціону №UA-PS-2021-03-19-000106-1 від 28 березня 2021 року./а.с.57-60/ 31 березня 2021 року між АТ «ЮНЕКС БАНК» та ТОВ «ФК «Омега Фінанс» укладено Договір факторингу № 31/03-2021/а.с.50-52/. Розмір прав вимоги, які переходять до нового кредитора, вказаний у додатку №1 до договору факторингу №31/03-2021 від 31 березня 2021 року - Реєстр прав вимог станом на кінець дня 31 березня 2021 року права кредитора за основними договорами переходять до нового кредитора у повному обсязі та на умовах, які існують на момент відступлення права вимоги, в день підписання цього договору. Так, згідно Реєстру прав вимог станом на кінець дня 31 березня 2021 року загальна заборгованість (сума відступленої вимоги) складає 31455,19 грн., з яких: прострочена заборгованість за тілом кредиту 20048,19 грн.; прострочена заборгованість за відсотками 6570,26 грн.; штрафи, пені 600 грн., прострочені проценти, які нараховані за ставкою 60% річних за період 08.08.2020 року по 31.03.2021 рік 4236,74 грн./а.с.54-56/. Таким чином, ТОВ «ФК «Омега Фінанс» набуло статусу нового кредитора та отримало право грошової вимоги по відношенню до боржника [PERSON] за кредитним договором №26204086264001. UAН від 05 серпня 2019 року. 19 травня 2021 року ТОВ «ФК «Омега Фінанс» було направлено на адресу відповідача повідомлення про відступлення права вимоги №04-21/570/Ф і надано строк протягом 7 банківських днів з дня отримання повідомлення для погашення суми заборгованості за кредитним договором №26204086264001. UAН від 05 серпня 2019 року, яка складає 31455,19 грн./а.с.45/. Повідомлення було повернуто на адресу ТОВ «ФК «Омега Фінанс» з відміткою «за закінченням терміну зберігання»/а.с.47/. Станом на 31.03.2021, згідно з Реєстром прав вимоги, заборгованість [PERSON] перед новим кредитором - ТОВ «ФК «ОМЕГА ФІНАНС» складала 31455,19 грн., з яких: прострочена заборгованість за тілом кредиту 20048,19 грн.; прострочена заборгованість за відсотками 6570,26 грн.; штрафи, пені 600 грн., прострочені проценти, які нараховані за ставкою 60% річних за період 08.08.2020 року по 31.03.2021 рік - 4236,74 грн./а.с.55/. Відповідно до ст.ст.11, 509 ЦК України, договір є підставою для виникнення зобов`язань. Відповідно до ст.\~509\~ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Відповідно до частин першої, другої статті 207\~ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом статей 626, 628\~ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. У статті 526\~ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до частини першої статті 1054\~ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України). Частиною другою статті 1054\~ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). Згідно із частиною першою статті 633\~ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. За змістом статті 634\~цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розроблює підприємець (в даному випадку АТ «ЮНЕКС БАНК»). Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей 633,634\~ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений. Зазначене узгоджується із висновком Великої Палати Верховного Суду, викладеному в постанові від 03 липня 2019 року, справа №342/180/17. За змістом статті 1056-1\~ЦК України в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів. Відповідно до частини першої статті 1048\~ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Згідно із частиною першою статті 1050\~ЦК України якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу. Таким чином, в разі укладення кредитного договору проценти за користування позиченими коштами поділяються на встановлені законом (розмір та підстави стягнення яких визначаються актами законодавства) та договірні (розмір та підстави стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі). Суд звертає увагу на те, що анкета-заява, підписана [PERSON] 05 серпня 2019 року, не містить умов про те, що складовою невід`ємною частиною Договору про комплексне банківське обслуговування є Паспорт споживчого кредиту. Саме тому інформацію та умови, зазначені у ньому, не можна вважати узгодженими між сторонами кредитного договору. Об`єднана палата Верховного Суду в постанові від 23 травня 2022 року в справі №393/126/20 виснувала, що ознайомлення з паспортом споживчого кредиту, його підписання споживачем не означає укладення договору про споживчий кредит та дотримання його форми. Отже, вирішуючи позовні вимоги по суті, суд приймає до уваги дані що містяться в анкеті-заяві від 05 серпня 2019 року та дані виписки-повідомлення 26204086264001. UAН до договору про комплексне банківське обслуговування фізичних осіб у АТ «ЮНЕКС БАНК». Відповідно до умов анкети-заяви та виписки-повідомлення, процентна ставка за користування кредитними коштами становить 52,00 % річних, строком до 05 серпня 2020 року. Умов щодо продовження строку дії договору виписка-повідомлення не містить. Як і не містить вказаних умов анкета-заява від 02 серпня 2019 року. Відтак, суд наголошує на тому, що лише у межах строку кредитування до 05 серпня 2020 року відповідач мав, зокрема, повертати позивачеві кредит і сплачувати проценти за користування кредитними коштами. Суд звертає увагу на те, що повернення кредиту та сплату відсотків відповідач мав здійснювати щомісячними платежами, на кінець останнього робочого дня звітного місяця, упродовж строку кредитування, кількість платежів 12. Тобто, сторони погодили порядок і строки виконання зобов`язання. Відповідно до частини другої статті 1050 ЦК України, якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то у разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього кодексу. Згідно з частиною першою статті 1048\~ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Отже, припис абзацу 2 частини першої статті 1048\~ЦК України про щомісячну виплату процентів до дня повернення позики у разі відсутності іншої домовленості сторін може бути застосований лише у межах погодженого сторонами строку кредитування. Право кредитодавця нараховувати передбачені договором проценти за користування кредитом припиняється після спливу визначеного цим договором строку кредитування чи у разі пред`явлення до позичальника вимоги згідно з частиною другою статті 1050 ЦК України. В охоронних правовідносинах права та інтереси позивача забезпечені частиною другою статті 625 ЦК України, яка регламентує наслідки прострочення виконання грошового зобов`язання. Зазначене узгоджується з правовими висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними у постановах від 28 березня 2018 року у справі №444/9519/12 (провадження №14-10цс18), в постанові Великої Палати Верховного Суду від 04 липня 2018 року у справі №310/11534/13-ц (провадження №14-154цс18), в постанові Великої Палати Верховного Суду від 31 жовтня 2018 року у справі №202/4494/16-ц (провадження №14-318цс18), в постанові Великої Палати Верховного Суду від 23 жовтня 2019 року по справі №723/304/16-ц (провадження N14-360цс19), в постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 травня 2020 року по справі №638/13683/15-ц (провадження N14-680цс19), в постанові Великої Палати Верховного Суду від 05 квітня 2023 року у справі №910/4518/16 (провадження №12-16гс22), тобто дана судова практика є сталою. Таким чином, після спливу визначеного договором строку кредитування чи у разі пред`явлення до позичальника вимоги згідно з частиною другою ст.1050 ЦК України, право кредитодавця нараховувати передбачені договором проценти за кредитом припиняється. Права та інтереси кредитодавця в охоронних правовідносинах забезпечуються частиною другою ст.625 ЦК України, яка регламентує наслідки прострочення виконання грошового зобов`язання. Судом встановлено, що заборгованість відповідача за тілом кредиту склададє - 20048,19 грн.; прострочена заборгованість за відсотками 6570,26 грн.; штрафи, пені 600 грн., а тому суд приходить до висновку, що вимоги позивача в цій частині є законними та обґрунтованими, а тому підлягають задоволенню. Позовні вимоги ТОВ ФК ОМЕГА ФІНАНС про стягнення з відповідача прострочених процентів у сумі 4236,74 грн., які нараховані за ставкою 60% річних, що умовами договору не передбачено, та за період з 08.08.2020 року по 31.01.2021 року поза строками кредитування, є безпідставними та задоволенню не підлягають з наведених вище мотивів. Щодо застосування строків позовної давності. Відповідач у відзиві на позовну заяву просив застосувати строки позовної давності, мотивуючи це тим, що вимоги позивача, який звернувся до суду з даним позовом 25.01.2024 року, про стягнення заборгованості виходять за межі позовної давності. Так, відповідно до ст. ст. 256, 257, 258, 261\~ЦК України позовна давність це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю в три роки. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною в спорі, є підставою для відмови в позові. За загальним правилом перебіг загальної позовної давності починається з дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. Згідно з ч. 1 ст. 261 ЦК України, зобов`язання з визначеним строком виконання перебіг позовної давності починається зі спливу строку виконання. Заява позичальникане містить встановленого графіку погашення кредиту, а також не встановлено кінцевого терміну погашення кредиту. За зобов`язаннями, строк виконання яких не визначений або визначений моментом вимоги, перебіг позовної давності починається від дня, коли у кредитора виникає право пред`явити вимогу про виконання зобов`язання. Якщо боржникові надається пільговий строк для виконання такої вимоги, перебіг позовної давності починається зі спливом цього строку. Разом з тим, 02 квітня 2020 року набув чинності Закон України від 30 березня 2020 року № 540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)», відповідно до якого розділ «Прикінцеві\~положення» ЦК\~України доповнено пунктом 12, за змістом якого під час дії карантину, встановленого КМУ з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину. Постановою КМУ від 11 березня 2020 року №211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу «COVID-19», із подальшими змінами, на всій території України установлено карантин з 12 березня 2020 року до 31 липня 2020 року. Дію карантину, встановленого цією Постановою, продовжено в подальшому на всій території України, згідно з постанов Кабінету міністрів України. Постановою КМУ\~від 27\~червня 2023\~року №\~651\~«Про відміну\~на всій\~території України\~карантину,\~встановленого з\~метою запобігання\~поширенню на\~території України\~гострої респіраторної\~хвороби COVID-19,\~спричиненої коронавірусом\~SARS-CoV-2» відмінено з 24 години 00 хвилин 30 червня 2023 р. на всій території України карантин, встановлений з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2. Указом Президента\~України «Про\~введення воєнного\~стану в\~Україні» №\~64/2022 воєнний стан було запроваджено з 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. У подальшому його було продовжено до 14 лютого 2024 року відповідно до указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» № 10211 від 06.11.2023 р. 15 березня 2022 року Верховною Радою України було прийнято Закон України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану» №2120-IX, відповідно до якого прикінцеві та\~перехідні положення\~ЦК України були доповнені пунктом 19, відповідно до якого у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257, 258, 259, 362, 559, 681,728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії. Отже, строк позовної давності відповідно до п.19 Прикінцевих і перехідних положень\~ЦК України у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257-259, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії. Отже, враховуючи те, що позивач звернувся до суду з позовом 25.01.2024 року, а строки, передбачені ст.ст. 257,258\~ЦК України продовжені вищевказаними нормативно-правовими актами, суд дійшов висновку про те, що позивач звернувся до суду в межах строку позовної давності, а тому заява відповідача про застосування строку позовної давності застосуванню не підлягає. Питання про стягнення судових витрат суд вирішує відповідно до ст.141 ЦПК України.

Outcome: partial