Jurisdiction: civil
Date: 2024-07-11 00:00:00

23.01.2024 [PERSON] звернувся до суду з даним позовом, шляхом направлення засобами поштового зв`язку, який зареєстрований судом 30.10.2024, мотивуючи тим, що [INFO] помер його батько [PERSON] . У зв`язку із повномасштабним вторгненням РФ на територію України 24.02.2022 державні та приватні нотаріуси припинили свою діяльність. 08.05.2022 він виїхав закордон на тимчасове місце проживання в Чеській Республіці, працевлаштувався далекобійником для утримання сім`ї, тому не мав можливості вчасно подати документи для отримання спадщини. Перебуваючи за кордоном він не мав об`єктивної можливості вирішувати свої спадкові права, оскільки проживав у Брно, яке відділене від міста де знаходиться консульська служба. 01.09.2023 він повернувся до України і 16.09.2023 звернувся до приватного нотаріуса для оформлення спадкових прав та отримання свідоцтва про право на спадщину. Однак, нотаріусом було видано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку з пропуском строку для подання відповідної заяви. Тому, просив визначити йому додатковий строк, тривалістю три місяці, для подання заяви про прийняття спадщини, після померлого [INFO] [PERSON] . 01.02.2024 судом постановлено ухвалу, про прийняття до розгляду позовної заяви, відкриття провадження у справі в порядку загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання та витребування у приватного нотаріуса Білоцерківського районного нотаріального округу Дуднік Ірини Володимирівни належним чином завіреної копії спадкової справи з інформаційною довідкою зі спадкового реєстру (спадкові справи/заповіти), щодо майна померлого [INFO] [PERSON] . 27.02.2024 судом постановлено ухвалу, яка внесена до протоколу судового засідання, про відкладення підготовчого засідання, згідно ч.2 ст. 197, ч.2 ст. 223 ЦПК України. 22.03.2024 судом постановлено ухвалу, про визнання обов`язкової явки позивача - [PERSON] у підготовче засідання для вирішення питань, згідно ч.2 ст. 197 ЦПК України та відкласти підготовчого засідання. 20.05.2024 судом постановлено ухвалу, яка занесена до протоколу судового засідання, про заміну неналежного відповідача - приватного нотаріуса Білоцерківського районного нотаріального округу у Київські області Дуднік Ірини Володимирівни на належного - Білоцерківську міську територіальну громаду в особі Білоцерківської міської ради Київської області, та про відкладення підготовчого засідання, згідно п.2 ч.2 ст. 198 ЦПК України. 20.06.2024 судом постановлено ухвалу, про закриття підготовчого провадження і призначення справи до розгляду по суті. Позивач - [PERSON] у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце засідання повідомлений належним чином, подав до суду клопотання, в якому просив проводити розгляд справи за його відсутності, позов підтримує у повному обсязі, судові витрати просив залишити за ним. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про день, час та місце проведення судового засідання повідомлений належним чином, подав заяву, про розгляд справи за відсутності представника Білоцерківської міської ради на розсуд суду. За правилами ч. 2 ст. 247 ЦПК України за умов неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Згідно із ч.1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Одним із принципів цивільного судочинства є диспозитивність, який полягає у тому, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявленою нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (ст. 13 ЦПК України). Відповідно до ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Відповідно до вимог ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно із ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Судом встановлено, що [INFO] у віці 93 років у місті Біла Церква Київської області помер [PERSON] , [INFO] , який проживав до дня смерті за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується матеріалами справи (а.с. 10,51). Також, встановлено, що позивач - [PERSON] , [INFO] , зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , являється сином померлого [INFO] [PERSON] , [INFO] , що підтверджено матеріалами справи (а.с. 6,9). Таким\~ чином, [PERSON] являється спадкоємцем за законом першої черги на майно\~ померлого [INFO] [PERSON] , [INFO] . З постанови приватного нотаріуса Білоцерківського районного нотаріального округу у Київські області Дуднік Ірини Володимирівни від 16.09.2023 за № 236/02-31 (а.с. 8), вбачається, що на звернення [PERSON] , щодо оформлення спадкових прав на майно померлого [INFO] [PERSON] , нотаріусом було відмовлено позивачу у вчиненні нотаріальної дії, оскільки спадкоємець не прийняв спадщину шляхом проживання зі спадкодавцем за однією адресою та подав заяву про прийняття спадщини у визначений строк. З повідомлення приватного нотаріуса Білоцерківського районного нотаріального округу у Київські області Дуднік Ірини Володимирівни та Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (а.с.48-52), вбачається, що спадкова справа щодо майна померлого [INFO] [PERSON] не заводилася, свідоцтво про право на спадщину нотаріусом не видавалось та інформація щодо заповітів відсутня. Позивач обґрунтовуючи позов вказує на те, що він пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, а саме: він з 08.05.2022 по 01.09.2023 перебував за кордоном, куди виїхав із сім`єю у зв`язку з повномасштабним вторгненням РФ на територію України, проживав у Чеській Республіці де працював далекобійником та у зв`язку з віддаленістю місця проживання не мав можливості звернутися до консульської установи щодо можливості в оформленні спадкових прав, що підтверджено матеріалами справи ( а.с.11-14). Суд приймає до уваги, що Указом Президента України №64/2022, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», з 24 лютого 2022 року було введено в Україні воєнний стан, строк якого Указами Президента України неодноразово було продовжено, у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією російської федерації проти України. Зазначена подія є поважною причиною пропуску спадкоємцем строку для подачі заяви про прийняття спадщини. Відповідно пункту 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року за № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. В даному випадку, позивач, перебуваючи за кордоном пропустив усі строки для прийняття спадщини, оскільки мав подати заяву про прийняття спадщини до 13.07.2022, або ж у відповідності до норм вищезазначеної постанови КМ України від 28.02.2022\~ - до 13.11.2022, але повернувся позивач в Україну лише 01.09.2023. Поданими позивачем\~ доказами, які узгоджуються між собою, підтверджено обставини справи, на які він посилається, та дані докази у своїй сукупності дають змогу суду дійти висновку про наявність поважних причин пропуску [PERSON] строку для подання заяви про прийняття спадщини, після померлого [INFO] [PERSON] . Згідно із ч.1 ст. 10 ЦПК України, суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Виконуючи завдання цивільного судочинства, окрім основних принципів: справедливості, добросовісності та розумності, суд касаційної інстанції у окремих своїх постановах керується аксіомою цивільного судочинства:\~ "Placuit in omnibus rebus praecipuum esse iustitiae aequitatisque quam stricti iuris rationem", яка означає «У всіх юридичних справах правосуддя й справедливість мають перевагу перед строгим розумінням права». Гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права. Європейський суд з прав людини вказав, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Серявін та інші проти України", заява №4909/04, від 10 лютого 2010 року). Даючи оцінку встановленим обставинам та доказам в їх сукупності, суд вважає за можливе визначити [PERSON] додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, після померлого [INFO] [PERSON] , протягом трьох місяців з дня набрання рішення законної сили. Згідно\~ ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивач при подачі позову до суду сплатив судовий збір у розмірі 1211,20 грн (а.с.1) та заявив клопотання, про залишення даних витрат за ним\~ без відповідного відшкодування.

Outcome: approved