Jurisdiction: civil
Date: 2024-07-11 00:00:00

Позивачка звернулася до суду з позовною заявою до Кам`янець-Подільської міської ради, треті особи: Селянське (Фермерське) господарство «Маяк», приватний нотаріус Кам`янець-Подільського районного нотаріального округу Бокуліч Зоя Василівна про визнання права на майнові права в порядку спадкування. В обґрунтування позовних вимог зазначає, що [INFO] помер [PERSON] , який приходився батьком [PERSON] . Після смерті [PERSON] , відкрилася спадщина, на майно спадкодавця. 27.12.2016р. листом №283/02-31 нотаріус, повідомила Позивачку, що для отримання свідоцтва про право на спадщину на спадкове майно, в тому числі і на СФГ «Маяк», необхідно пред`явити (надати) документи, які підтверджують право власності за померлим [PERSON] на вказане спадкове майно. Позивач є спадкоємцем за законом, спадщину прийняв своєчасно, звернувшись із відповідною заявою до нотаріуса. Щодо майна померлого [PERSON] заведена спадкова справа №45-2016. Спадкоємці за законом - [PERSON] та [PERSON] своїми заявами від своїх частин спадкового майна після смерті [PERSON] відмовилися (підтверджується рішенням Кам`янець-Подільського міськрайонного суду дід 31.03.2022р. та постановою Хмельницького апеляційного суду, які набрали законної сили 27.06.2022р. по справі №676/5250/16-ц). Інша спадкоємиця за законом - [PERSON] , у визначені законом строки - не зверталась до нотаріуса за видачею свідоцтва про право на спадщину на СФГ «Маяк». Просить Визнати за [PERSON] в порядку спадкування за законом після смерті батька [PERSON] , померлого [INFO] в місті Кам`янець- Подільський Хмельницької області, майнові права засновника та члена Селянського (фермерського) господарства «Маяк». Позивач та його представник в судове засідання не з`явилися, представник подав заяву, в якій просить справу розглядати без його участі, позовні вимоги підтримує. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, подав заяву, в якій просить справу розглядати у їх відсутності, при винесенні рішення покладається на думку суду. Представник Селянського (Фермерського) господарства «Маяк» в судове засідання не з`явився, подав заяву, в якій просить справу розглядати у їх відсутності, в задоволенні позовних вимог просить відмовити. Приватний нотаріус Кам`янець-Подільського районного нотаріального округу Бокуліч Зоя Василівна в судове засідання не з`явилася, подала заяву, в якій просить справу розглядати у її відсутності, при винесенні рішення покладається на думку суду. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України в зв`язку з неявкою сторін фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Вивчивши матеріали справи в повному об`ємі, суд вважає, що у задоволенні позову слід відмовити. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть, виданого Виконавчим комітетом Колибаївської сільської ради Кам`янець-Подільського району Хмельницької області, актовий запис №11 від 11 березня 2016 року. Померлий [PERSON] являється батьком Позивачки, що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] виданого 28 грудня 2001 року. В листопаді 2016 року [PERSON] звернулася до приватного нотаріуса Кам`янець-Подільського районного нотаріального округу Бокуліч Зої Василіни, щодо видачі свідоцтв на право на спадщину, на належне батькові [PERSON] спадкове майно. 27.12.2016р. листом №283/02-31 приватний нотаріус Бокуліч З.В., повідомила Позивачку, що для отримання свідоцтва про право на спадщину на спадкове майно, в тому числі і на СФГ «Маяк», необхідно пред`явити (надати) документи, які підтверджують право власності за померлим [PERSON] на вказане спадкове майно. Рішенням Кам`янець - Подільського міськрайонного суду від 31 березня 2022 року справа за № 676/5250/16-ц в незміненій частині Постановою Хмельницького апеляційного суду від 27 червня 2022 року визнано за позивачкою право власності на 1/16 частину будівлі по [ADDRESS] частину земельної ділянки. Яка належала [PERSON] на підставі рішення Кам`янець - Подільського міськрайонного суду від 09.06.2008 року. Постановою Хмельницького апеляційного суду від 27 червня 2022 року справа за № 676/5250/16-ц визнано за [PERSON] право власності в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] на 1/4 частину житлового будинку з господарськими будівлями по [ADDRESS] частину земельної ділянки, що закріплена за заним будинком . З копії матеріалів спадкової справи №45-2016 після смерті [PERSON] , який помер , [INFO] вбачається , що спадкоємцями майнових прав після його смерті за законом є : 1.Дружина [PERSON] , подала заяву про прийняття спадщини 15 липня 2016 року, 2.Донька [PERSON] , подала заяву про прийняття спадщини 12 липня 2016 року, 3.Донька [PERSON] , подала заяву про прийняття спадщини 02 серпня 2016 року 4.Донька [PERSON] , подала заяву про прийняття спадщини [INFO] . З копії матеріалів спадкової справи №45-2016 після смерті [PERSON] , який помер , [INFO] спадкоємцем майнових прав після його смерті за заповітом є [PERSON] , [INFO] , заяву про прийняття спадщини від імені спадкоємця подала 12 липня її мати [PERSON] . Подаючи позов до суду позивач і представник знали про перелік спадкоємців після смерті [PERSON] , який помер , [INFO] , оскільки подавали в переліку додатків до позовної заяви копію рішення Кам`янець - Подільського міськрайонного суду від 31 березня 2022 року справа за № 676/5250/16-ц та копію постанови Хмельницького апеляційного суду від 27 червня 2022 року справа за № 676/5250/16-ц. З копії статуту Селянського (Фермерського) господарства «Маяк» вбачається, що його єдиним учасником при реєстрації був [PERSON] . (т. 1, а.с. 136 - 141) , статутний фонд фермерського господарства Статутом не визначався. З копії матеріалів реєстраційної справи Селянського (Фермерського) господарства «Маяк» вбачається, що згідно протоколу № 12 від 25 травня 2002 року до складу членів фермерського господарства було введено [PERSON] - дружину [PERSON] , який помер , [INFO] . (т. 1 а.с. 142, 132) . З копії протоколу №2 зборів Селянського (Фермерського) господарства «Маяк» від 24.12.2015 року (т. 1, а.с. 119 ) вбачається, що до складу членів фермерського господарства було прийнято [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Позивачем і відповідачем можуть бути, зокрема, фізичні і юридичні особи, а також держава (частина друга статті 48 ЦПК України). Відповідач - це особа, яка, на думку позивача, або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього. Найчастіше під неналежними відповідачами розуміють таких відповідачів, щодо яких судом під час розгляду справи встановлено, що вони не є зобов`язаними за вимогою особами. Для правильного вирішення питання щодо визнання відповідача неналежним недостатньо встановити у нього обов`язку відповідати за даним позовом. Установлення цієї умови підстава для ухвалення судового рішення про відмову в позові. Щоб визнати відповідача неналежним, крім названої умови, суд повинен мати дані про те, що обов`язок відповідати за позовом покладено на іншу особу. Про неналежного відповідача можна говорити тільки в тому випадку, коли суд може вказати особу, що повинна виконати вимогу позивача, - належного відповідача. Таким чином, неналежний відповідач - це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтування позову обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. Якщо позивач не заявляє клопотання про залучення інших співвідповідачів у справах, в яких наявна обов`язкова співучасть, тобто коли неможливо вирішити питання про обов`язки відповідача, одночасно не вирішивши питання про обов`язки особи, не залученої до участі у справі в якості співвідповідача,\~суд відмовляє у задоволенні позову\~(постанови Верховного Суду від 11 вересня 2019 року у справі № 200/8461/15-ц, від 03 травня 2022 року у справі № 711/3591/21). Враховуючи, що позов заявлено до неналежного відповідача - Кам`янець - Подільської міської ради і представник позивача , знаючи перелік спадкоємців майнових праві після смерті спадкодавця , не заявляв клопотання про заміну неналежного відповідача на належних відповідачів спадкоємців, які прийняли спадщину, позов задоволенню не підлягає. При розгляді справи № 179/1043/16-ц , провадження № 14-63цс20 Великою Палатою Верховного Суду (п. 39, 42 ) було зроблено висновок , що успадкування фермерського господарства (цілісного майнового комплексу або його частини) здійснюється відповідно до закону (частина перша статті 23 Закону № 973-IV). Фермерське господарство як цілісний майновий комплекс включає майно, передане до складеного капіталу, не розподілений прибуток, майнові та інші зобов`язання (частина перша статті 22 Закону № 973-IV). До складу майна фермерського господарства (складеного капіталу) можуть входити: будівлі, споруди, облаштування, матеріальні цінності, цінні папери, продукція, вироблена господарством в результаті господарської діяльності, одержані доходи, інше майно, набуте на підставах, що не заборонені законом, право користування землею, водою та іншими природними ресурсами, будівлями, спорудами, обладнанням, а також інші майнові права (в тому числі на інтелектуальну власність), грошові кошти, які передаються членами фермерського господарства до його складеного капіталу (стаття 19 Закону №\~973-IV). \~\~У постанові від 21 січня 2020 року у справі № 908/2606/18 Велика Палата Верховного Суду вже виснувала про можливість застосування до правовідносин, які виникають у зв`язку з діяльністю фермерських господарств, приписів законодавства, що регулюють діяльність товариств з обмеженою відповідальністю, у випадку, якщо спірні правовідносини не врегульовані статутом або Законом № 973-IV. На час виникнення спірних правовідносин діяв Закон України «Про господарські товариства», який у статті 55 передбачав, що у зв`язку зі смертю громадянина-учасника товариства, спадкоємці мали переважне право вступу до цього товариства. У разі відмови спадкоємця від вступу до товариства з обмеженою відповідальністю або відмові товариства у прийнятті до нього спадкоємця йому видавалася у грошовій або натуральній формі частка у майні, яка належала спадкодавцю, і вартість якої визначалася на день смерті учасника. У Постанові Великої Палати Верховного Суду від 23 червня 2020 року у справі № 179/1043/16-ц зроблено висновок , що у випадку смерті засновника (члена) селянського (фермерського) господарства його спадкоємці мають право на спадкування цього господарства (прав засновника, члена). За наявності у фермерського господарства статутного (складеного) капіталу з розподілом часток між його засновником, членами\~спадкоємці засновника (члена) фермерського господарства спадкують відповідні права засновника (члена), якому належала відповідна частка у статутному (складеному) капіталі). Враховуючи, що починаючи з 2002 року членами Селянського (Фермерського) господарства «Маяк» були [PERSON] та його дружина - [PERSON] , а позивачка не була членом даного фермерського господарства , на думку суду звернення з позовом про Визнання за [PERSON] в порядку спадкування за законом після смерті батька [PERSON] , померлого [INFO] в місті Кам`янець- Подільський Хмельницької області, майнових прав засновника та члена Селянського (фермерського) господарства «Маяк» без визначення розміру частки цих прав є неефективним способом захисту прав і законних інтересів позивача. Відповідно до ч. 1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема визнання права. Частиною 1 ст. 177 ЦК України передбачено, що об`єктами цивільних прав є речі, у тому числі гроші та цінні папери, інше майно, майнові права, результати робіт, послуги, результати інтелектуальної, творчої діяльності, інформація, а також інші матеріальні і нематеріальні блага. Успадкування фермерського господарства (цілісного майнового комплексу або його частини) здійснюється відповідно до закону (ч. 1 ст. 23 Закону України "Про фермерське господарство"). Фермерське господарство як цілісний майновий комплекс включає майно, передане до складеного капіталу, нерозподілений прибуток, майнові та інші зобов`язання. Успадкування фермерського господарства як цілісного майнового комплексу або його частини полягає не в спадкуванні права на участь, а в спадкуванні права на частку в статутному (складеному) капіталі, оскільки право на участь нерозривно пов`язане з особою спадкодавця і належить до прав та обов`язків, які не входять до складу спадщини, залежить від кола учасників фермерського господарства (п. 2 ч. 1 ст. 1219 ЦК України). Відповідно до ст. 19 Закону України "Про фермерське господарство", до складу майна фермерського господарства (складеного капіталу) можуть входити: будівлі, споруди, облаштування, матеріальні цінності, цінні папери, продукція, вироблена господарством в результаті господарської діяльності, одержані доходи, інше майно, набуте на підставах, що не заборонені законом, право користування землею, водою та іншими природними ресурсами, будівлями, спорудами, обладнанням, а також інші майнові права (в тому числі на інтелектуальну власність), грошові кошти, які передаються членами фермерського господарства до його складеного капіталу. Згідно із ст. 20 Закону України "Про фермерське господарство", майно фермерського господарства належить йому на праві власності. Майнові права, що входять до складеного капіталу фермерського господарства, передаються йому на визначений у Статуті термін. Статтею 22 Закону України "Про фермерське господарство" визначено, що фермерське господарство, як цілісний майновий комплекс включає майно, передане до складеного капіталу, не розподілений прибуток, майнові та інші зобов`язання. Згідно норм ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Отже, успадковуватись можуть лише права та обов`язки фізичної особи, а не юридичної, якою є фермерське господарство. Відповідно до положень ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. В той же час ст. 1219 ЦК України містить перелік прав та обов`язків, що не входять до складу спадщини права та обов`язки, що нерозривно пов`язані з особою спадкодавця, зокрема: 1) особисті немайнові права; 2) право на участь у товариствах та право членства в об`єднаннях громадян, якщо інше не встановлено законом або їх установчими документами. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed