Jurisdiction: civil
Date: 2024-07-16 00:00:00

03.06.2024 до Вишгородського районного суду Київської області надійшла вказана позовна заява, у якій позивач просить встановити йому додатковий строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , тривалістю шість місяців з моменту набрання рішенням суду законної сили. В обґрунтування позовної заяви зазначено, що [INFO] померла мати позивача [PERSON] , після смерті якої відкрилася спадщина на належне їй майно, а саме на земельну ділянку, площею 0,0942 га, з кадастровим номером 3221886000:03:167:0817, цільове призначення для ведення особистого селянського господарства, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Позивач, посилаючись на вимоги статті 1261 ЦК України, зазначає, що він є спадкоємцем першої черги і звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини 07.04.2021, після збігу шестимісячного строку з часу відкриття спадщини згідно вимог статтей 1268-1270 ЦК України. Інших спадкоємців після смерті [PERSON] не має. Відповідно до листа державного нотаріуса Вишгородської районної державної нотаріальної контори Київської області від 07.04.2021 №458/01-16, позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті [INFO] [PERSON] , у зв`язку з пропущенням встановленого законом шестимісячного строку на подання заяви про прийняття спадщини. Позивач у встановлений законом шестимісячний строк не звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, у зв`язку із перебування військовій службі в рядах Збройних Сил України та участю в антитерористичній операції в районах проведення АТО, де отримав поранення та тривалий час лікувався. Відповідно до довідки №07/31/01/15 від 31.01.2015, виданої командиром військової частини - польова пошта [NUMBER] , довідки №649 від 20.09.2015, виданої ТВО командиром військової частини - польова пошта [NUMBER] , щодо проходження військової служби, [PERSON] безпосередньо з 05.09.2014 по 20.09.2015 брав участь в антитерористичній операції в районі/районах проведення антитерористичної операції, забезпеченні її проведення захисті незалежності суверенітету та територіальної цілісності України на території Луганської та Донецької областей з 27.01.2015\~по 18.02.2015,\~з 04.03.2015\~по 16.03.2015,\~з 25.03.2015\~по 19.04.2015,\~з 04.05.2015\~по 01.06.2015,\~з 02.06.2015\~по 19.07.2015,\~з 22.08.2015\~по 20.09.2015. Відповідно до витягу з наказу командира військової частини [NUMBER] №169 від 08.08.2017, солдат [PERSON] вибув у відрядження для виконання службових (бойових) завдань у районах проведення АТО з 08.08.2017 до окремого розпорядження. В період з 30.10.2017 по 30.04.2018 безпосередньо брав участь здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсіч стримування збройної агресії Російської Федерації в Донецькій та Луганській областей забезпеченні їх здійснення, перебуваючи безпосередньо в районах та в здійснення зазначених заходів у с. Успенівка Донецької області. Згідно з витягом з послужного списку щодо проходження військової служби [PERSON] з 24.02.2022 по 27.03.2024 проходив військову службу у роті охорони [INFO] . Позивач, страждає на гострий тромбофлебіт глибок вен лівої нижньої кінцівки та з вересня 2017 року проходив стаціонарне лікування. Крім того, позивач страждає на депресивний розлад органічної природи, інсомнічний синдром, ВСД помірно виражена, двохсторонню хронічну сенсоневральну туговухість при сприйняті шепітної мови 5 м. кожним вухом, варикозну хворобу нижніх кінцівок та низка інших захворювань. Неодноразово проходив стаціонарного лікування та реабілітації. Як вбачається з довідки військово-лікарської комісії від 14.11.2023 №21453 захворювання [PERSON] пов`язані із захистом Батьківщини. У зв`язку з викладеним, вважає причини пропуску строку звернення до нотаріальної контори поважними. Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 07.06.2024 позовну заяву було залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків, зазначених у вказаному судовому рішенні. Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 17.06.2024 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі за правилами загального позовного провадження з проведенням підготовчого засідання на 17.07.2024 о 15:30. Крім цього, вказаним судовим рішення, у порядку статті 84 ЦПК України, витребувано: у Вишгородської державної нотаріальної контори належним чином завірену копію спадкової справи до майна [PERSON] , яка померла [INFO] . 26.06.2024 до суду, засобами поштового зв`язку та за підписом представника Петрівської сільської ради Ярмоленка С.В., надійшов відзив на позовну\~заяву,\~у якому\~відповідач просить\~позовну заяву\~ [PERSON] \~задовольнити,\~та встановити\~йому додатковий\~строк для\~подання до\~нотаріальної контори\~заяви про\~прийняття спадщини\~після смерті\~ [PERSON] ,\~яка померла\~ [INFO] ,\~оскільки пропуск\~строку прийняття\~спадщини позивачем\~стався у\~зв`язку з\~його перебуванням\~в лавах\~Збройних Сил\~України,\~участю в\~антитерористичній операції\~в районах\~проведення АТО,\~де отримав\~поранення та\~тривалий час\~лікувався.\~Крім цього,\~відповідач \~Петрівська сільська\~рада просить розглянути справу без участі представника Петрівської сільської ради. 01.07.2024 до суду, засобами поштового зв`язку та за підписом завідувача Вишгородської державної нотаріальної контори державний нотаріус І.Дударєва надійшов лист, у якому повідомляє, що спадкова справа до майна померлої [INFO] [PERSON] , Вишгородською державною нотаріальною конторою не заводилась. 17.07.2024\~через канцелярію\~суду,\~позивачем подано\~заяву,\~у якій,\~зазначивши,\~що у зв`язку із визнанням відповідачем позовної заяви та відсутністю інших спадкоємців, просить суд розглянути справу у його відсутність у підготовчому судовому засіданні з ухваленням рішення. Позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просив їх задовольнити. У підготовче судове засідання призначене на 17.07.2024 учасники провадження не з`явились. Вирішуючи питання про можливість розгляду справи у відсутності учасників провадження, суд враховує заяву позивача, а також визнання відповідачем позовних вимог. Оскільки сторони у судове засідання не з`явилися, на підставі частини другої статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Відповідно до частин третьої та четвертої статті 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. Згідно із частиною четвертою статті 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Таким чином, ЦПК України допускає ухвалення рішення в підготовчому засіданні в правовідносинах, що виникли між сторонами. Відповідно до абз. 6 пункту 11 постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення в цивільній справі», у разі визнання відповідачем позову, яке не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд у мотивувальній частині рішення може вказати лише про визнання позову та прийняття його судом. Відповідно до частини першої статті 82 ЦПК України, обставини визнані сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі, не підлягають доказуванню. Оскільки відповідач позов визнав, а визнання позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, у суду наявні законні підстави для ухвалення рішення про задоволення позову в підготовчому засіданні. Перешкод для здійснення розгляду справи у підготовчому засіданні та вирішення справи і ухвалення судового рішення за наявними матеріалами, судом не установлено. Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України та статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно із статтею 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень (стаття 12 ЦПК України). Дослідивши матеріали справи, повно і всебічно з`ясувавши обставини справи, оцінивши докази на підтвердження таких обставин у їх сукупності, судом встановлено що 23.02.2015, у віці 65 років померла [PERSON] , про що 23.02.2015 Виконавчим комітетом Новопетрівської сільської ради Вишгородського району Київської області видано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] (а.с.6). Згідно свідоцтва про народження [PERSON] , серія [NUMBER] , його мати є [PERSON] (а.с. 5а). Позивач [PERSON] з 27.01.2001 проживає за адресою: [ADDRESS] (а.с.7). Як вбачається з матеріалів справи, а саме з: довідки №1250 від 10.06.2019, посвідчення серія [NUMBER] , видане 10.08.2015 безтермінове, посвідчення серія [NUMBER] , видане 23.02.2021 безтермінове, [PERSON] є учасником бойових дій та має статус «Особа з інвалідністю внаслідок війни» третьої групи (а.с.3, 4). Згідно витягу із послужного списку щодо проходження військової служби на солдата (10.06.1999) [PERSON] , [NUMBER] , гранатометник відділення охорони взводу охорони роти охорони [INFO] , складеного начальником [INFO] .Прибори, що [PERSON] брав участь у бойових діях у період з 27.01.2015 по 18.02.2015, з 04.03.2015 по 16.03.2015, з 25.03.2015 по 19.04.2015, з 04.05.2015 по 01.06.2015, з 02.06.2015 по 19.07.2015, з 22.08.2015 по 20.09.2015, з 30.10.2017 по 07.05.2018, що також підтверджується Довідкою №649 від 20.09.2015 та Довідкою №07/31/01/15 від 31.01.2015 (а.с.8, 9, 10). Як вбачається з копії витягу наказу командира військової частини [NUMBER] (по стройовій частині) №169 від 08.08.2017, солдат [PERSON] , водій-обчислювач топогеодезичної обслуги 9611 підрозділу, є таким, що вибув у відрядження у розпорядження командира військової частини [NUMBER] для виконання службових (бойових) завдань у районах проведення АТО з 08.08.2017 до окремого розпорядження (а.с.12). На усну заяву [PERSON] від 07.04.2021 про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , державний нотаріус Вишгородської районної державної нотаріальної контори Шило О.С. листом від 07.04.2021 №458/01-16 роз`яснив [PERSON] , що заяву про прийняття спадщини після смерті [PERSON] ним подано з пропуском шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, а також про право, у цьому випадку, звернутися до суду (а.с.13). Згідно з довідки військово-лікарської комісії №21453 від 14.11.2023, після проведення у гарнізонній військово-лікарській комісії НВМКЦ «ГВКГ» медичного огляду солдата [PERSON] , 1981 року народження, встановивши певні діагнози, вставлено наявність захворювання, пов`язані із захистом Батьківщини та віє таким, що обмежено придатний до військової служби (а.с.11). Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Статтею 1217 ЦК України встановлено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218 ЦК України). Відповідно до частини першої та другої статті 1220, частини першої статті 1221 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Згідно із частиною першою статті 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Статтею 1223 ЦК України передбачено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Згідно із частиною першою статті 1225 ЦК України право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, із збереженням її цільового призначення. У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (стаття 1261 ЦК України). Відповідно до частини першої статті 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Частиною першою статті 1270 ЦК України встановлено шестимісячний строк для прийняття спадщини, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно із частиною першою статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України). Так, як встановлено судом, [PERSON] (мати позивача) померла [INFO] та за життя заповіту не склала і відповідно до статей 1261, 1262, 1263 ЦК України, крім позивача, інших спадкоємців після її смерті немає. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Так, до поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини мають відноситися причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця щодо подачі заяви про прийняття спадщини. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України Про судову практику у справах про спадкування № 7 від 30 травня 2008 року при розгляді справ про визначення додаткового строку для прийняття спадщини судам слід перевіряти наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Наведені позивачем причини пропуску строку звернення за оформленням спадкових прав, суд вважає поважними, оскільки встановлено, що позивач пропустив встановлений законом строк для прийняття спадщини з поважних причин, а саме через перебування на військовій службі в рядах Збройних Сил України та участю в антитерористичної операції в районах проведення АТО, де отримав поранення, а згодом отримав інвалідність третьої групи та тривалий час перебував на лікуванні. Враховуючи, що законодавець не визначив переліку причин, які є поважними при пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини, суд у кожному конкретному випадку, виходячи з аналізу конкретних обставин пропуску строку, вирішує питання про те, чи є причина його пропуску поважною. Тобто, питання про поважність пропуску строків є оціночним. Поважність причин може залежати від таких обставин як поведінка заявника, інших осіб, так і від чинників, що не пов`язані з людським фактором. Так, причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: обставина, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення дій у визначений законом строк, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк, протягом строку, який пропущено, що підтверджується належними і допустимими засобами доказування. Проаналізувавши встановлені обставини у справі, оцінивши надані докази у їх сукупності, встановивши, що позивач пропустив строк для прийняття спадщини з об`єктивних та непереборних обставин для нього, враховуючи, що факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, а також враховуючи той факт, що відповідач просить позов задовольнити, суд дійшов висновку про необхідність визначити позивачу додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини терміном 6 (шість) місяців, який починається з дня набранням рішенням суду законної сили.

Outcome: approved