Jurisdiction: civil
Date: 2024-07-03 00:00:00

\~ \~ \~ \~У червні 2023 року [PERSON] звернулася до Першотравневого районного суду м.Чернівці з позовом. \~ \~ \~ \~Посилалась на те, що їй на праві приватної власності належить квартира [ADDRESS] . \~ \~ \~ \~11 червня 2020 року вона виявила, що її квартиру було затоплено, у зв`язку із чим пошкоджено стелі, стіни у трьох кімнатах, а також відбулося залиття проводки й регулятора теплої підлоги у ванній кімнаті. Згідно акту комісії, залиття квартири сталося внаслідок розриву гнучкого шлангу у ванній кімнаті квартири [ADDRESS] , яка знаходиться поверхом вище. Власником квартири [ADDRESS] є відповідачка [PERSON] , проте вона там не проживає, а тільки час від часу навідується до квартири. \~ \~ \~ \~Вважає, що неналежне відношення відповідачки до сантехнічних приладів призвело до залиття її квартири та пошкодження майна. Вказане спричинило суттєві незручності, оскільки квартира фактично є непридатною для проживання. \~ \~ \~ \~ [PERSON] обіцяла відшкодувати заподіяну шкоду, однак станом на день звернення до суду ігнорує її вимоги та насміхається з неї. \~ \~ \~ \~Вартість відновлювальних робіт для ліквідації пошкоджень, що виникли внаслідок залиття квартири, судовим експертом оцінено в сумі 37892грн. 60коп., які, уточнивши позовні вимоги, просила стягнути з відповідачки на її користь як компенсацію за завдану матеріальну шкоду. \~ \~ \~ \~Просила позов задовольнити та стягнути з відповідачки [PERSON] матеріальну шкоду, завданої залиттям квартири, а також судові витрати за проведення експертизи та судовий збір у розмірі 9977грн. 38коп. \~ \~ \~ \~Позивачка [PERSON] надала до суду клопотання про розгляд справи у її відсутність. Позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити. не заперечувала щодо ухвалення по справі заочного рішення. Відповідачка [PERSON] у судове засідання не з`явилася, незважаючи на те, що належним чином була повідомлена про час і місце розгляду справи. Причину своєї неявки не повідомила, відзиву на позов, жодних заяв та клопотань до суду не подала. Згідно вимог ч.1 ст.280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1)відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Враховуючи зазначені вище вимоги закону, а також те, що позивачка не заперечувала проти розгляду справи у відсутність відповідачки, суд вважає, що по справі слід ухвалити заочне рішення. У зв`язку із тим, що в судове засідання учасники справи не з`явилися, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось, що відповідає вимогам ч.2 ст.247 ЦПК України. Суд, дослідивши письмові докази по справі, вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав: \~ \~ \~ \~Так, судом встановлено, що позивачці [PERSON] на праві приватної власності належить квартира [ADDRESS] , що підтверджується копіями договору дарування квартири від 15.07.2020 та Витягу з Державного реєстру речових прав (а.с.23-25). 11.06.2020 позивачкою [PERSON] було виявлено залиття її квартири. Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджениминаказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 (далі - Правила) передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). В додатку № 4 до Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. У акті повинно бути відображено: дата складання акту (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Комісією у складі працівників ТОВ «Вайт Лаіонс» було проведено обстеження квартири з метою виявлення причин і розміру заподіяної шкоди. Актом обстеження від 24.06.2021, комісією у складі головного інженера [PERSON] , майстра поточного ремонту [PERSON] , слюсаря-сантехніка [PERSON] встановлено наступні пошкодження:\~ сліди заливу у трьох кімнатах, а також пошкодження плитки, яка відходить від стіни, затоплення проводки, зіпсована тепла підлога. Причиною заливу стало розрив гнучкого шлангу у ванній кімнаті квартири [ADDRESS] , яка знаходиться поверхом вище. (а.с.28). Окрім того, із вказаного акту вбачається, що власником квартири [ADDRESS] є відповідачка [PERSON] . На думку суду, вказаний вище акт є неналежним доказом наявності вини відповідачки у залитті квартири [ADDRESS] , оскільки загалом відповідає вимогам, встановленим вищезазначеними Правилами та у ньому зазначені всі відомості: дата та місце складання, члени комісії, місце залиття, подія, що трапилась, наслідки залиття, причини залиття. Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала (частина першастатті 1166 ЦК України). Згідно з пунктом 11 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 08 серпня 1992 року № 572 (зі змінами затвердженими\~постановою Кабінету Міністрів України від 24 січня 2006 року №45) власники, наймачі (орендарі) приміщень житлових будинків несуть відповідальність згідно із законодавством. За змістом положень частини третьої статті 386\~ЦК\~власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди. У частинах першій, другій статті 22 ЦК визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Статтею 1166 ЦК передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Відповідно до частини першої статті 81\~ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно матеріалів позову, [PERSON] неодноразово вживала заходів щодо досудового врегулювання даного спору, шляхом усних бесід з відповідачкою. Проте остання залишила прохання поза увагою. Вказане свідчить про обізнаність відповідачки щодо наявного спору про відшкодування майнової шкоди. Разом з тим, нею не було спростовано її вини у залитті квартири, власником якої є позивач. Так, згідно висновку висновку експерта №91 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи від 10.04.2024, вартість відновлювальних ремонтно-будівельних робіт, які необхідно виконати у приміщеннях квартири [ADDRESS] , для усунення наслідків її залиття, становить 37892грн. 60коп. (а.с.117-135). Отже, враховуючи наведені вище норми закону, а також зважаючи на фактичні обставини справи, суд приходить до висновку про те, що затоплення квартири позивачки [PERSON] сталося з вини відповідачки [PERSON] , у зв`язку із чим, вважає за необхідне стягнути з неї завдану позивачці матеріальну шкоду. \~ \~ \~ \~Статтею 133\~ЦПК України\~передбачено,\~що судові витрати\~складаються з\~судового збору\~та витрат,\~пов`язаних з\~розглядом справи. До витрат,\~пов`язаних з\~розглядом справи,\~належать витрати: 1)\~на професійну\~правничу допомогу; 2)\~пов`язані із\~залученням свідків,\~спеціалістів,\~перекладачів,\~експертів та\~проведенням експертизи; 3)\~пов`язані з\~витребуванням доказів,\~проведенням огляду\~доказів за\~їх місцезнаходженням,\~забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. У відповідності\~до ч.1\~ст.141,\~ п.1\~ч.2\~ст.141\~ЦПК України\~судовий збір\~покладається на\~сторони пропорційно\~розміру задоволених позовних\~вимог. Інші судові витрати,\~пов`язані з\~розглядом справи,\~покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача. Таким чином, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню понесений нею судовий збір та витрати за проведення експертизи.

Outcome: approved