Jurisdiction: civil
Date: 2024-07-04 00:00:00

В січні 2024 року до Центрального районного суду м. Миколаєва надійшла заява [PERSON] , заінтересована особа виконавчий комітет Миколаївської міської ради, як орган опіки та піклування, у якій він просить: визнати [PERSON] , [INFO] , який проживає за адресою [ADDRESS] , обмежено дієздатним; встановити над батьком піклування та призначити його піклувальником заявника. В обґрунтування своєї заяви заявник вказує на те, що його батько [PERSON] має психічне захворювання, яке почало загострюватися в 2018 році. У 2021 році [PERSON] поставлено діагноз: Психоорганічний розлад, змішаний варіант, астенічний та психопатоподібний, він поставлений на облік в психіатричну лікарню. Він вимушений був звернутися до суду з заявою про визнання батька недієздатним, а межах цивільної справи № 490/10342/21 була проведена судово-психіатрична експертиза № 110 від 16.05.2023 року, висновком якої, на думку заявника , підтверджується обмежена дієздатність батька. Протоколом автоматичного розподілу судової справи між суддями від 10.01.2024 року для розгляду справи визначено головуючого суддю Гуденко О.А. Ухвалою Центрального районного суду м. Миколаєва від 11.01.2024 року справу прийнято до свого провадження та відкрито окреме провадження у справі. У судове засідання з`явився заявник [PERSON] та особа, стосовно якої вирішується питання щодо визнання недієздатною [PERSON] . Представник органу опіки та піклування до суду не з`явився, надавши суд заяву з прохання справу розглядати без його участі, не заперечує проти вимог заяви, підтримує в повному обсязі своє подання щодо можливості призначити [PERSON] , опікуном над батьком в разі визнання його недієздатним чи обмежено дієздатним. Заслухавши думку заявника та особи стосовно якої вирішується питання, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи за відсутності заінтересованої особи. У судовому засіданні заявник свою заяву підтримав та просив її задовольнити. Заявник вказав на те, що його батько 94, 95 та 2021 роках звертався до лікаря психіатра та проходив лікування. Батько зловживає алкоголем і в стані сп`яніння в нього посилюються симптоми психічного розладу , він не усвідомлює значення своїх дій і підпадає під вплив сторонніх осоіб, які можуть скористатися його станом . Батько живе окремо , він декілька разів на місяць відвідує його, привозить батькові їжу та допомагає у поточних справах. Так, декілька років тому, батько видав довіреність на сторонню особу, яка в подальшому уклала договір дарування належного батькові нерухомого майна. Надалі цей договір дарування у судовому порядку визнано недійсним, а заявником на разі вчиняються дії щодо виселення осіб, які проживають у будинку батька. Батько зловживає алкоголем і не виключено, що його примусять знову розпорядитися своїм майном і він залишиться взагалі без житла. Представник заявника підтримав вимоги заяви, просив про їх задоволення. У судовому засіданні [PERSON] , визнав вимоги сина, визнав, що у нього бувають провали пам`яті, що він не завжди розуміє наслідки своїх дій і розмуіє , щоб без допомоги сина він вже не зможе. Згоден, щоб син став його піклувальником, допомагав та контролював його, аби він знову щось таке не скоїв. Зазначив, що в нього був великий стрес під час роботи в Афганістані під час проведення там бойових дій, потім стан поступово погіршувався, визнав, що іноді вживає алкоголь. Вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи та матеріали цивільної справи № 490/10342/21 , суд дійшов до наступного. Згідно частини першої статті 296 ЦПК України заяву про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи може бути подано членами її сім`ї, органом опіки та піклування, закладом з надання психіатричної допомоги. Відповідно до статті 297 ЦПК України у заяві про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи мають бути викладені обставини, що свідчать про психічний розлад, істотно впливають на її здатність усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними, чи обставини, що підтверджують дії, внаслідок яких фізична особа, яка зловживає спиртними напоями, наркотичними засобами, токсичними речовинами, азартними іграми тощо, поставила себе чи свою сім`ю, а також інших осіб, яких вона за законом зобов`язана утримувати, у скрутне матеріальне становище. Пунктом першим частини другої статті 3 Сімейного кодексу України, зазначено, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Пунктом третім частини другої статті 3 Сімейного кодексу України передбачено, що дитина належить до сім`ї своїх батьків і тоді, коли спільно з ними не проживає. Відповідно до пункту 4 статті 3 Сімейного кодексу України сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства. Отже, член сім`ї - це особи, яка має тісний правовий зв`язок із сім`єю, що ґрунтується на шлюбі, спорідненні, тощо. Заявник є рідним сином [PERSON] , що підтверджується матеріалами справи, отже є уповноважений на подання відповідної заяви. Згідно ч.1, ч.3 ст. 36 ЦК України суд може обмежити цивільну дієздатність фізичної особи, якщо вона страждає на психічний розлад, який істотно впливає на її дієздатність усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. Відповідно ч. 1 статті 37 ЦК України над фізичною особою, цивільна дієздатність якої обмежена, встановлюється піклування. Згідно ч. 2 статті 60 ЦК України суд встановлює піклування над фізичною особою у разі обмеження її цивільної дієздатності і призначає піклувальника за поданням органу опіки та піклування. За приписами статті 61 ЦК України орган опіки та піклування встановлює опіку над малолітньою особою та піклування над неповнолітньою особою, крім випадків, встановлених частинами першою та другою статті 60 цього Кодексу. Відповідно до частини першої статті 300 ЦПК України суд, ухвалюючи рішення про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи (у тому числі обмеження або позбавлення права неповнолітньої особи самостійно розпоряджатися своїми доходами) чи визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею відповідно піклування або опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає їй піклувальника чи опікуна. Призначення піклувальника у разі обмеження судом цивільної дієздатності особи є обов`язком суду за умови наявності відповідного подання органу опіки та піклування. З матеріалів справи слідує, що у 2009, 2016 та 2018 роках [PERSON] та [PERSON] зверталися до органів поліції щодо неправомірних дій свого батька [PERSON] , за результатами яких працівниками поліції проведено профілактичні бесіди та роз`яснено про наслідки таких дій. В матеріалах справи наявні медичні картки стаціонарного хворого з яких слідує, що [PERSON] надав усвідомлену згоду на проведення психіатричного огляду та госпіталізацію до КНП «МОЦПЗ» МОР, яке відбулося 02 грудня 2021 року, 05 січня 2022 року, 07 лютого 2022 року, 17 травня 2022 року. Також у матеріалах справи наявна амбулаторна картка [PERSON] №17615, заведена в КПН «Миколаївський обласний центр психічного здоров`я» Миколаївської обласної ради. У 2021 році [PERSON] у добровільному порядку був госпіталізований до психіатричного закладу, де перебував 17 днів. Діагноз: психоорганічний розлад, змішаний варіант, астенічний та психопатоподібний. Супутній: алкогольна енцифалопотія ІІ ст. з астено-невротичним синдромом, РПП внаслідок вживання алкоголю, вживання зі шкідливими наслідками; алкогольна гепатопатія (К 70.9); алкогольна міокардіопатія (І 42.6) на фоні ІХС. ГХ ІІ ст.; Атеросклеротичний кардіосклероз з порушенням ритму по типу мерехтливої брадіаритмії (мерехтіння передсердь) СН ІІ Б (І 25.1). Відповідно до висновку судово-психіатричного експерта № 110, складеного на виконання ухвали суду від 03 січня 2023 року в межах цивльної справи № 490/10342/21 за заявою [PERSON] , заінтересована особа виконавчий комітет Миколаївської міської ради, як орган опіки та піклування, про визнання недієздатним [PERSON] - [PERSON] , [INFO] , страждає розладом особистості і поведінки органічної етіології змішаного (посттравматичного, інтоксикаційного) ґенезу з легким зниженням когнітивного функціонування. Психічний розлад [PERSON] , 05.01.1958 року, істотно впливає на його здатність усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. Згідно з поданням Виконкому Миколаївської міської ради від 25 вересня 2023 року на розгляд суду запропоновано кандидатуру [PERSON] , 1981 р.н., для призначення опікуном [PERSON] , 1958 р.н., який проживає у квартирі [ADDRESS] , яка належала його померлим родичам. Вказаний висновок органі опіки і піклування підтримав і в межах розгялду даної цивільної справи. Як вбачається з рішення Центрального районного суду м.Миколаєва у справі 490/10342/21 від 27 вересня 2023 року , залишено без змін постановою Миколаївського апеляційного суду від 29 листопада 2023 року, судовий експерт висловив думку, що [PERSON] страждає психічним розладом, який істотно впливає на його здатність усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. Вказане експертом є підставою для обмеження цивільної дієздатності фізичної особи відповідно до ст.36 ЦК України, а не визнання її недієздатною. Вирішуючи питання щодо обґрунтованості вимог заяви суд зазначає таке. Відповідно до Цивільного кодексу України ,суд може обмежити цивільну дієздатність фізичної особи, якщо вона страждає на психічний розлад, який істотно впливає на її здатність усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. Суд може обмежити цивільну дієздатність фізичної особи, якщо вона зловживає спиртними напоями, наркотичними засобами, токсичними речовинами, азартними іграми тощо і тим ставить себе чи свою сім`ю, а також інших осіб, яких вона за законом зобов`язана утримувати, у скрутне матеріальне становище ( стаття 36 ЦК України). Цивільна дієздатність фізичної особи є обмеженою з моменту набрання законної сили рішенням суду про це. Над фізичною особою, цивільна дієздатність якої обмежена, встановлюється піклування. Одержання заробітку, пенсії, стипендії, інших доходів особи, цивільна дієздатність якої обмежена, та розпоряджання ними здійснюються піклувальником. Піклувальник може письмово дозволити фізичній особі, цивільна дієздатність якої обмежена, самостійно одержувати заробіток, пенсію, стипендію, інші доходи та розпоряджатися ними (стаття 37 ЦК України). Опіка та піклування встановлюються з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх осіб, а також повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки (стаття 55 ЦК України). Згідно з частиною першою статті 59 ЦК України, піклування встановлюється над неповнолітніми особами, які є сиротами або позбавлені батьківського піклування, та фізичними особами, цивільна дієздатність яких обмежена. За ч.2 ст. 60 ЦК України, суд встановлює піклування над фізичною особою у разі обмеження її цивільної дієздатності і призначає піклувальника за поданням органу опіки та піклування. Відповідно допункту 1частини другої статті 293ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи. Частиною третьою статті 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів (частина перша статті 89 ЦПК України). Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності (частина друга статті 89 ЦПК України). Відповідно до чатсини третьої статті 89 ЦПК України суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Відповідно до частини першої статті 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (частина друга статті 77 ЦПК України). Частинами першоюта другоюстатті 78ЦПК Українипередбачено,що судне бередо увагидокази,що одержаніз порушеннямпорядку,встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Дослідивши висновок судово-психіатричного експерта № 110 та заслухавши пояснення заявника та особи, щодо якої вирішується питання щодо визнання його недієздатним, суд дійшов всиновку, що матеріали справи містять належні та допустимі доказів того, що [PERSON] страждає на психічний розлад, який істотно впливає на її здатність усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. Судовим експертом встановлено, що наявний психічний [PERSON] істотно впливає на його здатність усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. Надані [PERSON] , та заявником по справі його сином [PERSON] у судовому засіданні пояснення, дають можливість дійти висновку суду про те, що він дійсно не в повній мірі здатен усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. За наведених обставин, суд вважає, що заява є законною та обґрунтованою, в зв`язку з чим підлягає задоволенню в повному обсязі. Наявність обставин, які виключають можливість призначення [PERSON] піклувальником судом не встановлено. Судові витрати відстуні.

Outcome: approved