Jurisdiction: civil
Date: 2024-07-03 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до Херсонської міської ради Херсонського району Херсонської області, третя особа: Приватний нотаріус Миколаївського міського нотаріального округу Миколаївської області Міщенко Марія Володимирівна Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) про визнання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог покликається на те, що [INFO] померла його мати [PERSON] . Після її смерті відкрилась спадщина, яка складається з майнових прав на нерухоме майно, а саме: квартири загальною площею 69,6 кв.м., що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . За життя спадкодавцем складено заповіт. На момент смерті матері, [PERSON] проживав разом із спадкодавцем за адресою розташування спадкового майна, проте зареєстрований був за іншою адресою. При цьому, Позивач вказує, що спадкове майно у вигляді квартири з моменту її придбання, була і продовжує бути єдиним місцем проживанням Позивача. Позивач вважав, що якщо існує заповіт, то вступив у права спадкоємця із врахуванням проживанням із спадкодавицею. Окрім цього, пропуск строку обумовлювався його хворобою, карантинними обмеженнями і оголошеним військовим станом, який потягнув за собою негативні наслідки у вигляді тимчасової окупації та виїзд Позивача за межі країни. Позивач звернувся до Приватного нотаріусу Миколаївського міського нотаріального округу Миколаївської області Міщенко Марії Володимирівни, де йому було повідомлено, що він пропустив термін для подачі заяви про прийняття спадщини і цей термін можливо продовжити лише в судовому порядку, при цьому, відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, а саме у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на спадкове майно. Таким чином, у встановлений законом шестимісячний строк Позивач не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку з тим, що не вірно оцінив порядок вступу у спадок та за інших об`єктивних і поважних причин. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 29.01.2024 року позовну заяву залишити без руху та надано строк 10 днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 15.02.2024 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 08.05.2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. В судове засідання позивач не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, адвокат позивача надала заяву, в якій просила розглянути справу без її участі, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити із уточненням визначивши позивачеві додатковий строк терміном у шість місяців з часу вступу рішення суду в законну силу для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася на території Херсонського району, Херсонської області після смерті [PERSON] , померлої [INFO] . Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надав заяву про розгляд справи без його участі, при розгляді справи поклався на розсуд суду. Представник третьої особи приватний нотаріус Миколаївського міського нотаріального округу Миколаївської області Міщенко Марія Володимирівна в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, причини неявки суду не повідомила, надала копію спадкової справи. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК Україниу разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши у судовому засіданні матеріали справи, судом встановлені наступні обставини справи. [INFO] померла мати позивача, [PERSON] , після її смерті відкрилась спадщина, яка складається з майнових прав на нерухоме майно, а саме: квартири загальною площею 69,6 кв.м., що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Спадкове майно належало спадкодавиці на підставі договору купівлі-продажу АВК №832710, який укладений 23.05.2000 року, посвідчений приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Скульським А.А., того же числа зареєстрований у реєстрі №2304, із внесенням 23.05.2000 року відомостей в реєстрову книгу бюро технічної інвентаризації за реєстровим №534. Як вбачається із наданого до матеріалів справи заповіту спадкодавець за життя належну їй квартиру заповідала [PERSON] та [PERSON] . Заповіт посвідчений 28.10.2003 року державним нотаріусом Другої Херсонської державної нотаріальної контори та зареєстрований в реєстрі за №2.4849. 23 березня 2023 року Позивачами отримано відмову від вчинення нотаріальної дії від приватного нотаріуса МІЩЕНКО Марії Володимирівни Миколаївського міського нотаріального округу Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), що обумовлено пропуском строку встановленого на прийняття спадщини та неможливістю підтвердити документально факту проживання разом із спадкодавицею на час її смерті. Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24.02.2022 №2102-ІХ, введено в Україні воєнний стан із 05 год. 30 хв. 24.02.2022 строком на 30 діб і який подовжуються, включно до моменту звернення із цим позовом. Наказом від 22.12.2022 року за №309 Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України, затверджено Перелік територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, у якому зазначено, зокрема, що: - в редакції наказу від 22.12.2022 Херсонський район віднесено з 11.11.2022 року до території можливих бойових дій; - в редакції наказу від 21.07.2023 року Херсонський район віднесено з 01.05.2023 року до території активних бойових дій, на яких функціонують державні електронні інформаційні ресурси. З 1 березня 2022 місто Херсон перебував в тимчасовій окупації, під час перебування м. Херсон в тимчасовій окупації, була призупинена робота нотаріусів та державних реєстрів. Позивач в поважність пропуску строку для подання заяви з прийняття спадщини вказує на тривалу, з грудня 2021 року по березень 2022 року, хворобу позивача, а саме хронічний подагричний артрит, в доказ чого надає медичний висновок, триваючі карантинні обмеження встановленні Постановою Кабінету Міністрів України від 09 грудня 2020 року за №1236 «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», введення 24.02.2022 року правового режиму воєнного стану і перебування м. Херсон в зоні території тимчасово окупованій з 01.03.2022 року, виїзд Позивача, у зв`язку із збройною агресією рф за межі України в липні 2022 року до Турецької республіки і повернення на територію після деокупації м. Херсона в березні 2023 року. Відповідно до ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Згідно ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Зміст статті 89 ЦПК України визначає, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Так, для прийняття спадщини спадкоємцем, який на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, необхідно особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини, згідно ст. 1269 ЦК України. При цьому, такі дії повинні бути вчинені у встановлений законом для прийняття спадщини строк. Пропуск такого строку, позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору, який пропущений з поважних причин, і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Наведені положення у повній мірі відповідають правовій позиції, висловленій Верховним Судом України в постанові від 06.02.2013 року в справі № 6-167цс12. За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220,1222,1270 ЦК України). Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Згідно з правовою позицією Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року (справа №6-1486цс15), Верховного Суду України від 26 червня 2019 року (справа № 565/1145/17) відповідно до частини третьої етапі 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Як вбачається з позовної заяви позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини з поважних причин, пов`язаних з неможливістю реалізувати своє право, у зв`язку із введенням в державі воєнного стану, окупацією міста Херсона та карантинними обмеженнями і тривалою хворобою. При вирішенні даної справи суд зауважує, що відповідно до статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Поміж іншого, постановою Кабінету Міністрів України від 09.12.2020 №1236 (із змінами) з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (далі - COVID-19), встановлено з 19 грудня 2020 р. до 30 червня 2023 р. на території України карантин, продовживши дію карантину, встановленого раніше постановами Кабінету Міністрів України. Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000 року, при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом також враховується рішення ЄСПЛ у справі «Маркс проти Бельгії» від 13.06.1979 року, ст.1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які по своїй суті є гарантом права власності, оскільки визнають право будь-якої особи на безперешкодне користування своїм майном. Відтак, необізнаність спадкоємця про порядок звернення до нотаріуса за оформленням спадщини, введений воєнний стан, тривалі карантинні обмеження, похилий вік і хоробу, суд оцінює в своїй сукупності як поважні причини пропуску строку. Також суд зважує на те, що існувала воля спадкодавця на передання спадкового майна позивачу, ця воля втілена у заповіті та має поважатися при вирішенні питання про подальшу долю спадкового майна. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані докази в їх сукупності, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, тому суд приходить до висновку, що позов обґрунтований та підлягає задоволенню, та відповідно до вимог ст. 1272 ЦК України позивачу необхідно надати додатковий строк для прийняття спадщини після померло [PERSON] , яка померла [INFO] .

Outcome: approved