Jurisdiction: civil
Date: 2024-07-14 00:00:00

\~ \~ \~ \~Позивачі звернулись до суду із позовною заявою, в якій просять визнати за ними право власності на земельну частку (пай), площею 6.93 га, яка розташована в Дніпропетровській області Дніпровський район, Чумаківська сільська рада, у порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , а також після смерті [PERSON] , померлого [INFO] . \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Вказують, що батьки позивачів [PERSON] та [PERSON] уклали шлюб 12 лютого 1988 року, що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу. Від шлюбу народились троє дітей: позивачі [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] . За життя мати позивачів [PERSON] працювала у Відкритому акціонерному товаристві «Чумаки», під час чого отримала сертифікат на право на земельну частку (пай) (серія ДП 0303151), що підтверджується розпорядженням Голови Дніпропетровської районної державної адміністрації № 999-р від 28.12.2004 р. Під час розпаювання колгоспних земель [PERSON] була включена до списку працівників підприємства, які мають право на пай, та їй було передано земельну ділянку в натурі площею 6,93 га з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, однак вона не встигла оформити державний акт про право власності на земельну ділянку. [INFO] [PERSON] померла. Після її смерті відкрилась спадщина у вигляді вищевказаної земельної ділянки, площею 6,93 га, яка розташована на території Чумаківської сільської ради Дніпровського району Дніпропетровської області. Позивачі її неповнолітні на той момент діти, та її чоловік - батько позивачів [PERSON] , як спадкоємці 1-ї черги, відповідно до ст.1268 ЦК України прийняли спадщину, адже ми проживали з матір?ю за однією адресою, однак наш батько не встиг її оформити. Так, ми з батьком кожен окремо, як спадкоємці 1-ї черги, мали право на 1/4 частини вищевказаної земельної ділянки. [INFO] помер наш батько [PERSON] . Після його смерті відкрилась спадщина у вигляді 1/4 частини земельної ділянки, яку він прийняв, але не встиг оформити. Позивачі діти, як спадкомєці 1-ї черги всі прийняли спадщину: вони мешкали і були зареєстровані за адресою разом з померлим батьком, що підтверджується листами Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур. В результаті кожен з нас дітей має право на 1/12 частину вищевказаної земельної ділянки після смерті батька. Однак ми не змогли в повному обсязі оформити свої спадкові права у зв`язку з тим, що за їх матір?ю [PERSON] не було зареєстровано право власності на вказану вище земельну ділянку, право на яку вона мала за її життя, адже була включена до списку до Розпорядження № 999-р, як власниця сертифікату. На даний час вони позбавлені можливості оформити свої права на земельну ділянку, адже отримали постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 24.01.2024 р. №№ 235/02-31, 236/02-31, 269/02-31, 270/02-31. Позивачі є спадкоємцями першої черги за законом, що підтверджується матеріалами спадкової справи. В даний час позивачі вступили у спадщину та управління іншою частиною спадщини та зазначеною земельною ділянкою. На їх думку, їм, як спадкоємцям після смерті матері та батька, повинна належати земельна частка (пай) на території Чумаківської сільської ради, площею 6,93 гектарів, у зв`язку з чим вони звернулись до суду за захистом порушених прав. Так, після смерті матері позивачам має належити по 1/4 частині земельної ділянки кожному, а після смерті батька по 1/12 частині земельної ділянки кожному. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~В судове засідання представник позивачів адвокатка Скочко О.А. надала заяву про розгляд справи без їх участі, в якій підтримав позовні вимоги в повному обсязі, просив їх задовольнити. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Представник відповідача в судове засідання не з?явився, в матеріалах справи міститься заява про визнання позову та розгляд справи без їх участі. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Третя особа Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області повідомлена належним чином про час та дату судового засідання, в судове засідання не з?явилась, причин неявки суду не повідомила. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Вивчивши матеріали справи, судом встановлено наступне. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Батьки позивачів\~ [PERSON] та\~ [PERSON] \~уклали шлюб\~12 лютого 1988 року, що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюб. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Від шлюбу народились троє дітей: позивачі [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] . \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~За життя мати позивачів [PERSON] працювала у Відкритому акціонерному товаристві «Чумаки», під час чого отримала сертифікат на право на земельну частку (пай) (серія ДП 0303151), що підтверджується розпорядженням Голови Дніпропетровської районної державної адміністрації № 999-р від 28.12.2004 р. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Під час розпаювання колгоспних земель [PERSON] була включена до списку працівників підприємства, які мають право на пай, та їй було передано земельну ділянку в натурі площею 6,93 га з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, однак вона не встигла оформити державний акт про право власності на земельну ділянку. [INFO] [PERSON] померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть. Після її смерті відкрилась спадщина у вигляді земельної ділянки, площею 6,93 га, яка розташована на території Чумаківської сільської ради Дніпровського району Дніпропетровської області. Її неповнолітні на той момент діти позивачі по справі, та її чоловік - батько позивачів [PERSON] , як спадкоємці 1-ї черги, відповідно до ст.1268 ЦК України прийняли спадщину, адже вони проживали з матір?ю за однією адресою на день її смерті, однак батько позивачів не встиг оформити спадщину, як свою, так і неповнолітніх дітей. [INFO] помер наш батько [PERSON] . Після його смерті відкрилась спадщина у вигляді 1/4 частини земельної ділянки, яку він прийняв, але не встиг оформити. Позивачі діти, як спадкоємці 1-ї черги всі прийняли спадщину: вони мешкали і були зареєстровані за адресою разом з померлим батьком, що підтверджується листами Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур. Однак позивачі не можуть в повному обсязі оформити свої спадкові права у зв`язку з тим, що за їх матір?ю [PERSON] не було зареєстровано право власності на вказану вище земельну ділянку, право на яку вона мала за її життя, адже була включена до списку до Розпорядження № 999-р, як власниця сертифікату. На даний час вони позбавлений можливості оформити свої права на земельну ділянку, у зв?язку з тим, що нотаріус відмовив у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, про що свідчать постанови. При цьому позивачі є спадкоємцями першої черги за законом, що підтверджується матеріалами спадкової справи, яка була витребувана судом. \~ \~ \~ \~В даний час позивачі вступили у спадщину та управління іншою частиною спадщини та зазначеною земельною ділянкою. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1\~ст. 1261 ЦК України\~у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Згідно п. 10\~Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», відповідно до\~статті 1225 ЦК України\~право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців за загальними правилами спадкування (зі збереженням її цільового призначення) при підтвердженні цього права спадкодавця державним актом на право власності на землю або іншим правовстановлюючим документом. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.1 та 2 ст.2 Закону України «Про порядок виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власникам земельних часток (паїв)» основним документом, що посвідчує право на земельну частку (пай), є сертифікат на право на земельну частку (пай), виданий районною (міською) державною адміністрацією. Документами, що посвідчують право на земельну частку (пай), також є рішення суду про визнання права власності на земельну частку (пай). \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Згідно з п.2 Указу Президента України № 720/95 «Про порядок паювання земель, переданих у колективну власність сільськогосподарським підприємствам і організаціям» право на земельну частку (пай) мають члени колективного сільськогосподарського підприємства, в тому числі пенсіонери, які раніше працювали в ньому і залишаються членами зазначеного підприємства, кооперативу, товариства, відповідно до списку, що додається до державного акта на право колективної власності на землю. Частиною 9 ст.5 Земельного кодексу України\~(тут і далі у редакції від 22 червня 1993 року) передбачено, що кожний член колективного сільськогосподарського підприємства, сільськогосподарського кооперативу, сільськогосподарського акціонерного товариства у разі виходу з нього має право одержати свою частку землі в натурі (на місцевості), яка визначається в порядку, передбаченому ч.6 і 7 ст.6 цього Кодексу. Відповідно до ст.22, 23 Земельного кодексу України (в редакції 1990 р.) особа набуває право на земельний пай за наявності трьох умов: -перебування в членах КСП на час паювання ( [PERSON] була членом КСП на час паювання); -включення до списку осіб, доданого до державного акта на право колективної власності на землю ( [PERSON] була включена до цього списку); -одержання КСП цього акта (КСП отримало державний акт на право колективної власності на землю і оформило на ім?я [PERSON] сертифікат на право на земельну частку (пай) для ведення товарного сільськогосподарського виробництва серія ДП № 303151, виданий на підставі розпорядження ДРДА № 98-р від 29.03.2000 р.). Член колективного сільськогосподарського підприємства, включений до списку, що додається до державного акта на право колективної власності на землю, набуває права на земельну частку (пай) з дня видачі цього акта, і в разі його смерті успадкування права на земельний пай здійснюється за нормами Цивільного кодексу України, у тому числі й у випадку, коли з різних причин ця особа не отримала сертифікат на право на земельну частку (пай) або сертифікат було втрачено. \~ \~ \~ \~Відповідно до п.11 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» при вирішенні спору про спадкування права на земельну частку (пай) основним документом, що посвідчує таке право, є сертифікат про право на земельну частку (пай). Якщо спадкодавець мав право на земельну частку (пай), але за життя не одержав сертифіката на право власності на земельну частку (пай) або помилково не був включений (безпідставно виключений) до списку, доданого до державного акта про колективну власність на землю відповідного сільськогосподарського підприємства, товариства тощо, при вирішенні спору про право спадкування на земельну частку (пай) суд застосовує положення чинного на час існування відповідних правовідносин Земельного кодексу України 1990 року, Указу Президента України від 8 серпня 1995 року N 720/95 "Про порядок паювання земель, переданих у колективну власність сільськогосподарським підприємствам і організаціям" та відповідні норми ЦК УРСР. У цьому разі слід ураховувати, що згідно з пунктом 17 Перехідних положень Земельного кодексу України від 25 жовтня 2001 року сертифікати на право на земельну частку (пай) є дійсними до виділення власникам таких часток (паїв) у натурі (на місцевості) земельних ділянок та видачі їм державних актів на право власності на землю. Вказані правові позиції узгоджується з приписами судової практики, зокрема Постанови Верховного Суду України від 06.05.2020 р. (справа № 613/1289/17) та інших судових актів. \~ \~ \~ \~Крім того, відповідно до листа Судової палати у цивільних справах Верховного Суду України від 01.09.2003 р. «Практика розгляду судами земельних спорів» приватизація землі, що перебувала в користуванні колгоспів, радгоспів, інших формувань, здійснюється не на підставі договору, а на підставі державного акта, згідно з яким держава безоплатно передала у власність колективів землю. Процес приватизації землі тривалий - після її передачі юридичній особі, яка обробляла цю землю, уточнюються поіменні списки осіб, котрі мають право спільної власності на землю, визначається розмір частки землі, що припадає на кожного, її вартість, здійснюється її виділення в натурі. Після цього членам юридичної особи видається сертифікат, в якому зазначено конкретний розмір земельної частки. \~ \~ \~ \~ [PERSON] встигла отримати сертифікат, але не оформила в подальшому всі документи і не зареєструвала своє право власності і померла. На базі колишніх колгоспів, радгоспів, інших сільськогосподарських підприємств були створені КСП, яким землю передано на підставі державного акта на право колективної власності на неї. Таке право на землю отримали всі колишні працівники колгоспів, радгоспів, інших сільськогосподарських утворень, пенсіонери, які стали членами новостворених КСП. Кожному з них належала частка (пай), кожен набув право при бажанні отримати її для самостійного господарювання, створення селянського (фермерського) господарства, передачі в оренду або залишення своєї частки землі у колективній власності членів КСП на умовах оренди. Позови громадян, пов`язані з паюванням земель (зокрема, про визнання права на земельну частку (пай), її розмір, незаконність відмови у видачі сертифіката, виділення паю в натурі), можуть бути предметом розгляду у судах. Відкрите акціонерне товариство Чумаки (код ЄДРПОУ 00847736) припинило свою діяльність з 20.05.2016 року. Тому відповідачем по даній справі обґрунтовано залучено Чумаківську сільську об?єднану територіальну громаду в особі Чумаківської сільської ради Дніпровського та Новомосковського районів Дніпропетровської області. Крім того, Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вирішення питання колективної власності на землю, удосконалення правил землекористування у масивах земель сільськогосподарського призначення, запобігання рейдерству та стимулювання зрошення в Україні» від 10 липня 2018 року № 2498-VIII розділ Х «Перехідні положення» Земельного Кодексу України доповнено пунктом 21, яким встановлено, що з дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вирішення питання колективної власності на землю, удосконалення правил землекористування у масивах земель сільськогосподарського призначення, запобігання рейдерству та стимулювання зрошення в Україні» землі колективних сільськогосподарських підприємств, що припинені (крім земельних ділянок, які на день набрання чинності зазначеним Законом перебували у приватній власності), вважаються власністю територіальних громад, на території яких вони розташовані. Зазначений Закон є підставою для державної реєстрації права комунальної власності на земельні ділянки, сформовані за рахунок земель, які в силу зазначеного Закону переходять до комунальної власності. Таким чином, земельні ділянки ВАТ «Чумаки», діяльність якого припинено, вважаються власністю Чумаківської об?єднаної селищної територіальної громади, органом влади в якому (і, відповідно, відповідачем) є Чумаківська сільська рада. Право на земельну частку (пай) згідно з п. 2 Указу Президента України "Про порядок паювання земель..." мають члени КСП, кооперативу, АТ, у тому числі пенсіонери, які раніше працювали в ньому і залишаються членами зазначеного підприємства, кооперативу, товариства, відповідно до списку, що додається до державного акта на право колективної власності на землю. Вирішуючи питання про право певної особи на земельну частку (пай), суд згідно вищевказаного листа від 01.09.2003 р. повинен з`ясувати, чи була ця особа членом КСП на час передання державного акта про право колективної власності на землю та чи була вона внесена до списку осіб, що додається до цього державного акта. Право власності на земельну частку (пай) виникає не з часу внесення членів КСП до списків, доданих до державного акта на право колективної власності на землю, перевірки, уточнення і затвердження цих списків, а з моменту передачі державного акта про право колективної власності на землю конкретному КСП, членом якого він є. З урахуванням того, що на ім?я [PERSON] за її життя було оформлено сертифікат та розпорядженням ДРДА № 999-р від 28.12.2004 року їй було передано земельну ділянку та зобов?язано отримати державний акт на право власності на землю, то очевидно, що вона мала право на земельну частку (пай), будучи включеним до списку вищевказаного розпорядження. Після того як на підставі державного акта землю безкоштовно передали у власність членів КСП, сільськогосподарських кооперативів, сільськогосподарських АТ, визначили розмір частки (паю) землі, що припадає на кожного з членів КСП, і їм видали сертифікати на частки, земля залишається в користуванні всіх членів цих об`єднань на праві спільної часткової власності. Кожний власник, маючи сертифікат, вправі в будь-який час одержати свою частку (пай) землі. \~ \~ \~ \~ [PERSON] за життя мала право на таку ж земельну частку (пай), але не встигла отримати державний акт і померла. Діти та чоловік прийняли спадщину, але не оформили свої спадкові права, у зв`язку чим, як спадкоємці, які успадкували всі належні батькові права, і звертаємось до суду за позовом на такий розмір земельної частки (паю). У зв`язку з тим, що склад учасників справи визначений судовою практикою і зараз розпаювання земель відноситься саме до повноважень Чумаківської сільської ради і остання має повноваження щодо розпорядження земель сільськогосподарського призначення, до участі у справі було залучено саме цей орган державної влади. Місцева рада може бути відповідачем у справах щодо вирішення земельних спорів за умови, що спірні землі перебувають у віданні цієї ради, зокрема в тих випадках, коли у її віданні перебувають не розпайовані землі, або резервний фонд землі, або землі, що підлягали паюванню, та в інших випадках, коли спірна земельна ділянка перебуває у власності чи користуванні відповідної ради. \~ \~ \~ \~За таких обставин суд вважає позов обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~

Outcome: approved