Jurisdiction: civil
Date: 2024-07-21 00:00:00

1. Позиції сторін, процесуальні дії \~ \~ \~ \~1.1. [PERSON] звернулася до Черкаського районного суду Черкаської області з позовною заявою до Приватного акціонерного товариства «Стахова компанія «Провідна», [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди. В обґрунтування позову позивачка вказала, що [INFO] в с. Білозір`я, Черкаської області сталася дорожньо-транспортна пригода за участю транспортного засобу марки «Daewoo\~Lanos», д.н.з. [NUMBER] , та транспортного засобу марки «Skoda Octavia», д.н.з. [NUMBER] , під керуванням [PERSON] , внаслідок чого автомобілі отримали механічні пошкодження. Відповідно до складеного на місці ДТП європротоколу винним в даній ДТП є водій транспортного засобу марки «Skoda Octavia», д.н.з. [NUMBER] , [PERSON] . Відповідальність водія транспортного засобу марки «Skoda Octavia», д.н.з. [NUMBER] , на момент ДТП була застрахована згідно з полісом обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів № 212339806 в ПрАТ «СК «Провідна». Відповідно до акту виконаних робіт № 2514 від 22.08.2023, наданого ФОП « [PERSON] », квитанції до прибуткового касового ордеру № 27 від 22.08.2023 та наряду-замовлення № 2514 від 22.08.2023, вартість відновлюваного ремонту пошкодженого транспортного засобу марки «Daewoo Lanos» д.н.з. [NUMBER] склала 63600 коп. В ході досудового регулювання ПрАТ «СК «Провідна» виплатило позивачці 15462 грн. 80 коп., однак дане страхове відшкодування не покриває в повному обсязі, понесений позивачкою матеріальний збиток, тому залишок несплаченого страхового відшкодування, в розмірі 48 137 грн. 20 коп. має бути компенсовано за рахунок ПрАТ «СК «Провідна». Внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, яку скоїв відповідач [PERSON] , позивачці, як власниці пошкодженого транспортного засобу, було спричинену моральну шкоду, яка полягала у глибоких психологічно-душевних стражданнях з приводу пошкодження її автомобіля та тяжких вимушених негативних змінах в житті і життєвих стосунках з рідними та близькими зокрема, що найтяжче - погіршення відносин з родиною внаслідок необхідності витрачати кошти сімейного бюджету на захист власних інтересів, звертатися до суду та захищати протиправно порушені права. На підставі викладеного позивачка звернулася до суду з даним позовом, в якому просить: - стягнути з ПрАТ «СК «Провідна» на користь [PERSON] несплачене страхове відшкодування в розмірі 48137,20 грн.; - стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] моральну шкоду в розмірі 10000 грн.; - стягнути з ПрАТ «СК «Провідна» та [PERSON] на користь [PERSON] судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 4239,20 грн. 1.2. Відповідач [PERSON] надав до суду відзив, в якому вказав, що незрозуміло, про які душевні страждання стверджує позивачка, адже вона володіла уживаним автомобілем з фізичним зносом, не керувала автомобілем в момент ДТП. Відповідач неодноразово приносив позивачці свої вибачення з приводу ДТП та пропонував допомогу щодо відшкодування збитків і ремонту. Моральна шкода в даному випадку, якщо і є, то її розмір значно завищений. 1.3. Представник відповідача ПрАТ «СК «Провідна» надав відзив, в якому вказав, що сума страхового відшкодування була перерахована позивачці у розмірі 15462,80 грн. Після замовлення та отримання звіту суб`єкта оціночної діяльності відповідач може розглянути питання доплати позивачці суми відшкодування в розмірі 23278,82 грн. за умови надання позивачкою акту виконаних робіт. 1.4. У відповіді на відзив та додаткових поясненнях представник позивачки вказав, що моральна шкода позивачки полягає у душевних стражданнях, які були завдані їй у зв`язку з пошкодженням її автомобіля. Це негативно плинуло на моральний стан позивачки. Крім того, звіт про оцінку транспортного засобу, який наданий страховою компанією, є лише попереднім оціночним документом, в той час як в даному випадку вже проведено та оплачено ремонт автомобіля. Вартість ремонту була сплачена без ПДВ. Страховик проігнорував вимоги закону та не провів експертизу перед тим як виплачувати відшкодування. Оцінщик, який склав звіт для страховика, ніколи не здійснював огляд транспортного засобу. 1.5. Ухвалою суду від 15.05.2024 було відкрито провадження у справі та вирішено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження. Ухвалою суду від 22.07.2024, яка відображена у протоколі судового засідання, було залишено без розгляду заяву представника позивача про зміну предмету позову на підставі ч. 3 ст. 49, ч. 2 ст. 126 ЦПК України. 1.6. В судовому засіданні представник позивачки позовні вимоги підтримав у повному обсязі з підстав, які викладені у позові. Представник відповідача ПрАТ «СК «Провідна» в судовому засіданні присутній не був, у відзиві просив розглянути справу без його участі. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні присутній не був, у відзиві просив розглянути справу без його участі. 2. Обставини справи, зміст спірних правовідносин 2.1. Згідно з копією свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії [NUMBER] автомобіль марки «Daewoo Lanos», 2007 р.в., державний номерний знак [NUMBER] , зареєстрований за [PERSON] . 2.2. З копії повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду від 05.07.2023 вбачається, що [INFO] в с. Білозір`я Черкаської області сталася дорожньо-транспортна пригода за участю транспортного засобу марки «Daewoo\~Lanos» д.н.з. [NUMBER] , під керуванням [PERSON] , та транспортного засобу марки «Skoda Octavia», д.н.з. [NUMBER] , під керуванням [PERSON] . Сторони підписали повідомлення, вказали схему пригоди, обставини пригоди, видимі пошкодження транспортних засобів та свої дані. Крім того, [PERSON] у повідомленні вказав, що він свою вину у вчиненні дорожньо-транспортної пригоди визнає. Відповідно до\~протоколу огляду\~транспортного засобу\~від 18.07.2023,\~складеного експертом\~(оцінювачем)\~ [PERSON] ,\~зафіксовано пошкодження,\~які отримав\~транспортний засіб Daewoo\~Lanos», д.н.з. [NUMBER] , під час дорожньо-транспортної пригоди. У протоколі перелічено назви пошкоджених деталей та описано суть пошкоджень, зокрема: - крило переднє ліве (складно деформоване задня частина панелі) заміна та окраска; - двері передні ліві (складно деформовані по всій площі) заміна та окраска; - стійка центральна ліва боковини кузова (деформована нижня частина панелі) заміна та окраска; - двері задні ліві (деформовано по всій площі) заміна та окраска; - поріг лівий (деформована центральна частина панелі) заміна та окраска; - панель боковини зовшіння задня ліва (деформація частини панелі) ремонт та окраска; - підкрилок задній лівий (деформований) заміна; - ковпачок декоративний заднього лівого колеса заміна. Відповідно до акту виконаних робіт № 2514 від 22.08.2023, наданого ФОП [PERSON] на замовлення [PERSON] , квитанції до прибуткового касового ордеру № 27 від 22.08.2023 та наряд-заказу № 2514 від 22.08.2023, вартість відновлюваного ремонту пошкодженого транспортного засобу марки «Daewoo Lanos», д.н.з. [NUMBER] , склала 63 600 коп., з яких 10700 грн. витрачено на придбання запасних частин (деталей) для проведення ремонту. Сума ремонту вказана без ПДВ. 2.3. Згідно з ремонтною калькуляцією № 2300392564 від 27.07.2023 вартість робіт з ремонту транспортного засобу ZAZ SENS складає 18662,80 грн. Відповідно до повідомлення про виплату № 17-05/2826, виданого 09.08.2023 ПрАТ «СК «Провідна», та виписки з карткового рахунку [PERSON] № AUQ7EOVCCAE5Q53G виданої 30.01.2024 АТ КБ «Приватбанк», ПрАТ «СК «Провідна» здійснило виплату страхового відшкодування на користь [PERSON] в розмірі 15 462 грн. 80 коп. Відповідно до звіту про визначення вартості матеріального збитку, завданого власнику КТЗ № 90-D/14/92, складеного 28.05.2024 [PERSON] Видутою, вартість матеріального збитку, заподіяного власнику КТЗ «Daewoo Lanos», д.н.з. [NUMBER] , внаслідок ДТП станом на 05.07.2023 складає 42163,94 грн. (включаючи ПДВ на запасні частини та матеріали). У вказаному звіті коефіцієнт фізичного зносу деталей вказаний у розмірі 0,7. 3. Релевантні джерела права 3.1. Відповідно до ч. 1 ст. 1188 Цивільного кодексу України шкода, завдана внаслідок взаємодії кількох джерел підвищеної небезпеки, відшкодовується на загальних підставах, а саме: 1) шкода, завдана одній особі з вини іншої особи, відшкодовується винною особою; 2) за наявності вини лише особи, якій завдано шкоди, вона їй не відшкодовується; 3) за наявності вини всіх осіб, діяльністю яких було завдано шкоди, розмір відшкодування визначається у відповідній частці залежно від обставин, що мають істотне значення. 3.2. Згідно зі ст. 6\~Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» (далі - Закон № 1961-IV)\~страховим випадком є дорожньо-транспортна пригода, що сталася за участю забезпеченого транспортного засобу, внаслідок якої настає цивільно-правова відповідальність особи, відповідальність якої застрахована, за шкоду, заподіяну життю, здоров`ю та/або майну потерпілого. Згідно з п. 12. 1 ст. 12 Закону № 1961-IV розмір франшизи при відшкодуванні шкоди, заподіяної майну потерпілих, встановлюється при укладанні договору обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності і не може перевищувати 2 відсотки від страхової суми, в межах якого відшкодовується збиток, заподіяний майну потерпілих. Страхове відшкодування завжди зменшується на суму франшизи, розрахованої за правилами цього підпункту. Відповідно до п. 22.1 ст. 22 вищевказаного Закону у разі настання страхового випадку страховик у межах страхових сум, зазначених у страховому полісі, відшкодовує у встановленому цим Законом порядку оцінену шкоду, заподіяну внаслідок дорожньо-транспортної пригоди життю, здоров`ю, майну третьої особи. Згідно з п.33.2 ст. 33 вищевказаного Закону у разі настання дорожньо-транспортної пригоди за участю лише забезпечених транспортних засобів, за умови відсутності травмованих (загиблих) людей, а також за згоди водіїв цих транспортних засобів щодо обставин її скоєння, за відсутності у них ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, ці водії мають право спільно скласти повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду. У такому разі водії транспортних засобів після складення зазначеного в цьому пункті повідомлення мають право залишити місце дорожньо-транспортної пригоди та звільняються від обов`язку інформувати відповідні підрозділи Національної поліції про її настання. У п. 1.10 вище вказаного Закону вказано, що Уповноважений орган - це Національний банк України. У пунктах 9.2, 9.5 статті 9 вищевказаного Закону визначено, що розмір страхової суми за шкоду, заподіяну майну потерпілих, становить 50 тисяч гривень на одного потерпілого. Розміри страхових сум переглядаються Уповноваженим органом відповідно до рівня інфляції та індексу споживчих цін. Згідно з пунктом 1 розпорядження Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг, від 29.12.2015 № 3471 було доповнено пункт 1 розпорядження Державної комісії з регулювання ринків фінансових послуг України від 17 листопада 2011 року № 698 „Про затвердження максимальних розмірів страхової виплати за шкоду, заподіяну майну потерпілих, у разі оформлення документів про дорожньо-транспортну пригоду без участі уповноважених на те працівників Державтоінспекції МВС України, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 07 грудня 2011 року за № 1412/20150, новим абзацом третім такого змісту: «з 01 лютого 2016 року - 50 000 гривень потерпілому». Разом з тим, постановою Правління Національного банку України від 30.05.2022 № 108 було визнано таким, що втратило чинність вищевказане розпорядження, та встановлено максимальні розміри страхової виплати за шкоду, заподіяну майну потерпілих, у разі оформлення документів про дорожньо-транспортну пригоду без участі уповноважених на те працівників Національної поліції України в розмірі 80000 гривень на потерпілого. Постановою Правління Національного банку України від 30.05.2022 № 109 затверджено розміри страхових сум за договорами обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів: 1) за шкоду, заподіяну майну потерпілих, у розмірі 160000 гривень на одного потерпілого; 2) за шкоду, заподіяну життю та здоров`ю потерпілих, у розмірі 320000 гривень на одного потерпілого. У пункті 36.2 статті 36 вищевказаного Закону вказано, що страховик (МТСБУ) протягом 15 днів з дня узгодження ним розміру страхового відшкодування з особою, яка має право на отримання відшкодування, за наявності документів, зазначених у статті 35 цього Закону, повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду, але не пізніш як через 90 днів з дня отримання заяви про страхове відшкодування зобов`язаний: у разі визнання ним вимог заявника обґрунтованими - прийняти рішення про здійснення страхового відшкодування (регламентної виплати) та виплатити його. Якщо відшкодування витрат на проведення відновлювального ремонту пошкодженого майна (транспортного засобу) з урахуванням зносу здійснюється безпосередньо на рахунок потерпілої особи (її представника), сума, що відповідає розміру оціненої шкоди, зменшується на суму визначеного відповідно до законодавства податку на додану вартість. При цьому доплата в розмірі, що не перевищує суми податку, здійснюється за умови отримання страховиком (у випадках, передбачених статтею 41 цього Закону, - МТСБУ) документального підтвердження факту оплати проведеного ремонту. Якщо у зв`язку з відсутністю документів, що підтверджують розмір заявленої шкоди, страховик (МТСБУ) не може оцінити її загальний розмір, виплата страхового відшкодування (регламентна виплата) здійснюється у розмірі шкоди, оціненої страховиком (МТСБУ). Страховик має право здійснювати виплати без проведення експертизи (у тому числі шляхом перерахування коштів особам, які надають послуги з ремонту пошкодженого майна), якщо за результатами проведеного ним огляду пошкодженого майна страховик і потерпілий досягли згоди про розмір та спосіб здійснення страхового відшкодування і не наполягають на проведенні оцінки, експертизи пошкодженого майна. 3.3. Відповідно до пункту 1.6 Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої наказом Міністерства юстиції України та Фонду державного майна України від 24 листопада 2003 року № 142/5/2092 (у редакції наказу Міністерства юстиції України, Фонду державного майна України від 24.07.2009 № 1335/5/1159) (далі Методика), відновлювальний ремонт (або ремонт) - комплекс операцій щодо відновлення справності або роботоздатності КТЗ чи його складника (ів) та відновлення їхніх ресурсів. Ремонт здійснюється методами відновлення чи заміни складових частин. Згідно із пунктом 2.4 Методики вартість матеріального збитку (реальні збитки) визначається як вартісне значення витрат, яких зазнає власнику разі пошкодження або розукомплектування колісного транспортного засобу (далі КТЗ), з урахуванням фізичного зносу та витрат, яких зазнає чи може зазнати власник для відновлення свого порушеного права користування КТЗ (втрати товарної вартості). Відповідно до пункту 8.3 Методики, вартість матеріального збитку визначається як сума вартості відновлювального ремонту з урахуванням значення коефіцієнта фізичного зносу складників КТЗ та величини втрати товарної вартості. Згідно з п. 7.41 вищевказаної Методики Значення коефіцієнта фізичного зносу, який підлягає усуненню, не може перевищувати 0,7. Для складників КТЗ зі строком експлуатації понад 12 років значення ЕЗ приймається рівним 0,7. 3.4. Статтею 23 ЦК України\~передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема, у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. У відповідності до\~ст. 1167 ЦК України\~моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала за наявності її вини. 3.5. В постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 29 січня 2020 року у справі № 213/2186/16-ц (провадження № 61-2517св19) зроблено висновок про те, що при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають такі обставини: наявність шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вина останнього в заподіянні шкоди. В постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 21 квітня 2022 року у справі № 748/359/20 (провадження № 61-8641св21) зроблено висновок про те, що будь-яка компенсація моральної шкоди не може бути адекватною дійсним стражданням, тому будь-який її розмір може мати суто умовний вираз, тим більше, якщо така компенсація стосується юридичної особи. У будь-якому випадку розмір відшкодування повинен бути адекватним. Отже, рівень моральних страждань визначається не видом правопорушення і не складністю цього правопорушення, а моральними стражданнями потерпілого внаслідок заподіяння йому шкоди та значенням наслідків цього правопорушення для його особистості, що і зумовлює розмір суми компенсації моральної шкоди. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди одразу визначається потерпілим у позовній заяві, хоча остаточне рішення про розмір компенсації моральної шкоди приймається судом. 3.6. У постанові Верховного Суду від 04.03.2020 у справі № 331/6395/18 зазначається, що на відміну від особи, яка завдала шкоди, обсяг відповідальності страховика за договором страхування відповідальності обмежений нормами Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів». Зокрема, правила відшкодування шкоди, заподіяної третій особі, встановлені у статті 22 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», згідно з пунктом 22.1 якої у разі настання страхового випадку страховик у межах страхових сум, зазначених у страховому полісі, відшкодовує в установленому цим\~законом\~порядку оцінену шкоду, заподіяну внаслідок дорожньо-транспортної пригоди життю, здоров`ю, майну третьої особи. Отже, страховик відповідача за договором страхування цивільно-правової відповідальності відшкодовує лише шкоду, яка визначена та оцінена у порядку, встановленому законом. Якщо для відновлення пошкодженого у дорожньо-транспортній пригоді транспортного засобу ремонт здійснюється методом заміни складових частин, що були пошкоджені, на нові, страховик за договором обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності відшкодовує не повну вартість цих складових частин, а з урахуванням коефіцієнта фізичного зносу складників аварійно пошкодженого транспортного засобу. Відповідно до постанови Верховного Суду від 12 липня 2023 року у справі № 591/1861/22 вартість ремонту автомобіля з урахуванням ПДВ виплачується страховою компанією або стягується судом після надання документів про такі витрати. Судам у таких випадках слід з`ясовувати наявність двох обставин: 1) фактичне здійснення ремонту автомобіля; 2) чи є надавач послуг з ремонту автомобіля платником ПДВ, а також понесення позивачем витрат зі сплати ПДВ. У постанові Верховного Суду від 06 липня 2018 року у справі № 924/675/17 вказано, що позивач документально підтвердив розмір і оплату проведеного ремонту автомобіля, вартість якого визначена виконавцем робіт (СТО) з урахуванням ПДВ. Таким чином, у страховика у зв`язку з настанням страхового випадку виник обов`язок відшкодувати позивачу шкоду в межах ліміту його відповідальності за страховим випадком і в межах суми фактичних затрат, право на вимогу якої перейшло до позивача у зв`язку з понесенням витрат на оплату ремонту автомобіля, але виходячи з вартості відновлювального ремонту автомобіля з урахуванням коефіцієнта зносу деталей, ПДВ та з вирахуванням франшизи. 4. Оцінка доказів та аргументів сторін 4.1. Стосовно вимог позивачки до відповідача [PERSON] суд зазначає, що цей відповідач ані у відзиві, ані у повідомленні про ДТП не заперечував своє вини у пошкодженні транспортного засобу позивачки. На думку суду, будь-яка нормально реагуюча людина відчує достатньо інтенсивні душевні страждання у формі хвилювання та занепокоєння внаслідок раптового протиправного пошкодження її цінного майна (транспортного засобу). Такі душевні страждання неминуче призводять до негативних змін в емоційному стані особи, а саме пошкодження майна неминуче призводить до необхідності особі змінювати свій звичайний життєвий уклад, вживати заходів для ремонту чи заміни майна тощо. З іншого боку, суд враховує поведінку відповідача [PERSON] , який визнав свою вину у завданні шкоди майну позивачки. Така поведінка відповідача могла певною мірою полегшити душевні страждання позивачки. Суд також враховує, що пошкоджений автомобіль позивачки має 2007 рік випуску, тобто на момент ДТП це майно було вживаним протягом шістнадцяти років. Суд вважає, що з урахуванням характеру та ступеню пошкодження цінного майна позивачки, а також з урахуванням поведінки відповідача та віку вживаного майна, розумним, справедливим та адекватним розміром відшкодування моральної шкоди на користь позивачки з боку винуватця у завданні шкоди буде сума в розмірі 4000 грн. Виплата вказаної суми на користь позивачки не призведе до її безпідставного збагачення, оскільки ця сума є співрозмірною тим душевним стражданням, яких позивачка зазнала внаслідок неправомірної поведінки стосовно її майна. Отже, належить частково задовольнити вимоги про стягнення з [PERSON] на користь позивачки в якості відшкодування моральної шкоди грошової суми в розмірі 4000 грн. 4.2. Стосовно вимог позивачки до ПрАТ СК «Провідна» суд зазначає наступне. Вищевказана страхова компанія добровільно сплатила на користь позивачки суму страхового відшкодування в розмірі 15462 грн. 80 коп., що підтверджується достатніми доказами та не заперечується учасниками справи, а отже спірним у цій справі є лише питання про те, яким є належний розмір страхового відшкодування з боку страхової компанії. Суд звертає увагу на те, що в даному випадку позивачка провела ремонт автомобіля та надала до суду достатні докази щодо вартості та обсягу ремонтних робіт, а також щодо вартості запасних частин, які були придбані для здійснення заміни під час ремонтних робіт. Всі вказані у наряді-замовленні переліки робіт та запасні частини знаходяться у причинному зв`язку з ДТП та узгоджуються зі змістом пошкоджень автомобіля позивачки, які зафіксовані у протоколі огляду. При цьому вартість робіт та запасних частин у наряді-замовленні вказані без урахування ПДВ, про що свідчить напис «без ПДВ» у наряді-замовленні. Таким чином, у страховика в силу п. 36.2 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» у зв`язку з настанням страхового випадку виник обов`язок відшкодувати позивачці шкоду в межах ліміту відповідальності за страховим випадком і в межах суми фактичних затрат, але виходячи з вартості відновлювального ремонту автомобіля з урахуванням коефіцієнта зносу деталей та з вирахуванням франшизи. Суд вважає недостовірним розмір вартості ремонтних робіт, який вказаний у ремонтній калькуляції від 27.07.2023 в сумі 18662,80 грн., оскільки по-перше, калькуляція складена для іншого транспортного засобу, ніж транспортний засіб позивачки (для ZAZ SENS, в той час як у власності позивачки знаходиться DAEWOO LANOS), а по-друге вказана калькуляція не містить даних про особу, яка її склала, та про кваліфікацію цієї особи. Суд також вважає незастосовним розмір матеріального збитку, який вказаний у звіті оцінювача від 28.05.2024, оскільки згідно з вимогами п. 36.2 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» в даному випадку позивачкою було надано достатню кількість документів, що підтверджують розмір заявленої шкоди, якого зазнала позивачка після виконання ремонтних робіт. За таких обставин звіт оцінювача не є необхідним для оцінки вартості робіт і матеріалів. Суд вважає доведеним розмір франшизи за полісом страхування відповідача в сумі 3200 грн. Отже, розмір страхового відшкодування згідно з вимогами ст. 12 Закону № 1961-IV має бути зменшено на 3200 грн. Суд додатково звертає увагу на те, що в наряді-замовленні від 22.08.2023 вартість купівлі матеріалів вказана без з ПДВ, проте і без урахування коефіціенту зносу деталей у автомобілі позивачки. Вказівка у наряді-замовленні про те, що деякі запасні частини є такими, що були у використанні, є недостатньою для висновку про ступінь їх зношеності, а тому суд виходить з того, що такі запасні частини слід вважати новими. Отже, суму матеріалів для ремонтних робіт в розмірі 10700 грн. згідно з нарядом-замовленням слід зменшити на 70% фізичного зносу складників транспортного засобу позивачки, що складе 3210 грн. Таким чином всього витрати позивачки на ремонт транспортного засобу, з урахуванням фізичного зносу складників, склали 56110 грн. (52900 грн. за роботи + 3210 грн. за запасні частини). З наведеної вище суми належить відрахувати 3200 грн. франшизи та 15462,80 грн., які вже сплачені страховиком, і в підсумку отримаємо 37447,20 грн. Саме така сума вимог позивачки до страхової компанії є обґрунтованою і саме в такому розмірі слід задовольнити відповідні вимоги. У задоволенні інших заявлених вимог слід відмовити. 5. Розподіл судових витрат 5.1. Згідно із ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Понесення позивачем судових витрат підтверджується квитанціями від 30.01.2024 та 29.03.2024 про сплату судового збору на загальну суму в розмірі 4239,20 грн. Разом з тим, за вимоги майнового характеру одного позивача до кількох відповідачів судовий збір справляється з урахуванням загальної суми позову (ч. 7 ст. 6 Закону України «Про судовий збір»). При цьому, вимога про сплату за подання позовної заяви про відшкодування моральної шкоди 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб не розповсюджується на цей позов, оскільки така вимога стосується лише позовів про відшкодування моральної шкоди у зв`язку із захистом честі та гідності фізичної особи, ділової репутації фізичної або юридичної особи (пп. 5 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір»). Отже, позивачка мала сплатити за подання цього позову судовий збір за мінімальною ставкою 1211 грн. 20 коп., а інші сума судового збору є зайво сплаченою та може бути повернута за окремим клопотанням позивачки чи її представника. З вищенаведеної мінімальної ставки судового збору в сумі 1211 грн. 20 коп. лише 17,20% (тобто 208,33 грн.) було сплачено за вимоги до [PERSON] , а інша сума 1002,87 грн. була сплачена за вимоги до страхової компанії. Враховуючи те, що позовні вимоги задоволені частково (задоволено 40% вимог до [PERSON] та 77,79% вимог до ПрАТ «СК «Провідна»), суд вважає за необхідне стягнути з відповідача [PERSON] на користь позивачки суму понесених судових витрат в розмірі 83,33 грн. (40% від 208,33 грн.) та з відповідача ПрАТ «СК «Провідна» на користь позивачки суму понесених судових витрат в розмірі 1211,20 грн. (77,79% від 1002,87 грн.) пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. На підставі викладеного,

Outcome: partial