Jurisdiction: civil
Date: 2024-07-15 00:00:00

Позивач\~ [PERSON] звернувся до суду з позовом до відповідача Луцької міської\~ради,\~третя особа,\~яка не\~заявляє самостійних\~вимог на\~предмет спору,\~на стороні\~позивача -\~приватний нотаріус\~Луцького міського\~нотаріального округу\~Пастухова Наталія\~Володимирівна \~ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позовні вимоги обгрунтовує тим, що [INFO] помер його батько [PERSON] .Після його смерті відкрилась спадщина, до складу якої увійшла квартира [ADDRESS] . Крім нього інших спадкоємців немає. Після звернення до нотаріуса для оформлення спадщини після смерті батька, нотаріусом було відмовлено в оформленні спадкових прав, оскільки ним пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини. Вказує, що йому не було відомо про те, що він як спадкоємець мав подати заяву про прийняття спадщини протягом шести місяців, вважав, що прийняв спадщину шляхом фактичного вступу в управління та володіння спадковим майном. Про те, що він пропустив строк для прийняття спадщини, він дізнався лише після звернення до нотаріуса з метою оформлення спадкових справ. Враховуючи вищевикладене, просить визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті його батька [PERSON] , який помер [INFO] , терміном 2 ( два) місяці з дня набрання рішенням законної сили. Ухвалою судді від 17 квітня 2024 року відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче засідання. Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явився, 15 травня 2024 року від нього надійшла заява, в якій просить розгляд справи проводити за його відсутності, позовні вимоги підтримує та просить задовольнити. Представник відповідача Луцької міської\~ради в судове засідання не з`явився, 29 квітня 2024 року від представника відповідача [PERSON] надійшла заява, у якій останній просить розгляд справи проводити за відсутності представника відповідача, при розгляді справи покладається на розсуд суду. Від третьої особи приватного нотаріуса Луцького міського нотаріального округу Пастухової Н. В. 30 квітня 2024 року надійшла заява,в які розгляд справи просить проводити за її відсутності, щодо задоволення позовних вимог не заперечує. У відповідності до вимог ч.2\~ст.247 ЦПК України\~у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши та оцінивши зібрані по справі докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , що стверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а.с.7а). З матеріалів справи вбачається, що згідно свідоцтва про право власності на житло від 19 березня 1998 року, квартира [ADDRESS] належить на праві спільної сумісної власності [PERSON] та членам її сім`ї [PERSON] та [PERSON] (а.с.7). [PERSON] є батьком [PERSON] , [INFO] , що стверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 15.12.1983 року, наявного в матеріалах справи. Згідно з Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру №76758215, від 25.04.2024 року, яка надійшла на запит суду, вбачається, що після смерті [PERSON] , який помер [INFO] спадкова справа не заводилась (а.с.23). Згідно листа приватного нотаріуса Луцького міського нотаріального округу Пастухової Наталії Володимирівни від 30 січня 2024 року вбачається, що нотаріусом роз`яснено про неможливість видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, після смерті гр. [PERSON] , який помер [INFO] оскільки ним пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини (а.с.8). Частиною першою\~статті 1269 ЦК України\~передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Строк прийняття спадщини установлений частиною 1\~статті 1270 ЦК України\~і складає шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно з вимогами\~статті 1272 ЦК України\~якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу\~(шість місяців), не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Позивач є спадкоємцем за законом. Інші спадкоємці, які б прийняли спадщину після смерті [PERSON] , судом не установлено. Відповідно до\~статті 1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом указаної норми позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо (Постанова Верховного Суду від 28 березня 2022 року у справі № 750/2158/21 (провадження № 61-753св22)). Відповідно до статті 63\~Закону України\~«Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі. Положеннями\~статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»\~встановлено: «Суди застосовують при розгляді справ\~Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод\~та практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини, як джерело права». Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини по справі «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 року при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. За\~ст.6 Європейської конвенції з прав людини\~визнається право людини на доступ до правосуддя, а за ст.13 - на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення. Звертаючись до суду з цим позовом, позивач свої вимоги обґрунтовував тим, що у встановлений законом шестимісячний строк він не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті батька, у зв`язку із тим, що вважав, що спадщину прийняв шляхом фактичного вступу в управління та володіння спадковим майном, адже інших спадкоємців після смерті батька немає. Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу. Відповідно до статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Перший протокол, Конвенція) кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Предметом безпосереднього регулювання статті 1 Першого протоколу є втручання держави в право на мирне володіння майном, зокрема, й позбавлення особи права власності на майно шляхом його витребування на користь держави. Відповідно до ч. 5 ст. 1268 та ч. 3 ст. 1296 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини, а відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Оцінюючи доводи позивача та надані ним докази в обґрунтування позовних вимог, суд вважає, що у своїй сукупності вони свідчать про те, що позивач мав об`єктивні труднощі у своєчасному поданні заяви про прийняття спадщини, а тому причини пропуску встановленого законом шестимісячного строку є поважними. З врахування наданих позивачем доказів, з врахуванням обставин справи, суд дійшов висновку про наявність об`єктивних труднощів для подання позивачем заяви про прийняття спадщини в межах передбаченого законодавством строку, суд вважає, що позивач пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, а тому, суд вважає, що право позивача на отримання спадщини підлягає захисту, а позов слід задовольнити. Крім того, суд враховує, що визнання поважними причин пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини та визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини не буде порушувати права та законні інтереси інших осіб, суперечити принципам законності, добросовісності, розумності та справедливості (ст. 3 ЦК України). Водночас відмова у задоволенні позову, за наявності встановлених судом обставин, була б непропорційним втручанням у право особи на мирне володіння майном.

Outcome: approved