Jurisdiction: civil
Date: 2024-07-21 00:00:00

02.01.2023 року до Дзержинського районного суду м. Харкова через підсистему «Електронний суд» надійшла позовна заява [PERSON] , в інтересах якого діє адвокат Гофельд Г.С. до Харківської міської ради, третя особа: [PERSON] про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, згідно прохальної частини якої просить суд: визначити [PERSON] додатковий строк тривалістю 3 місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті батька [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] . Позовні вимоги обґрунтовані тим, що [INFO] помер батько позивача та третьої особи [PERSON] , [INFO] , який на день смерті був зареєстрований та постійно проживав за адресою: [ADDRESS] . На день його смерті залишилось спадкове майно. Позивач є спадкоємцем першої черги спадкування за законом. Інші спадкоємці, які б могли закликатись до спадкування за законом є [PERSON] , третя особа. Згідно статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Тобто 17.11.2022 року сплив строк для прийняття спадщини. Відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 року №64/2022 було введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 року строком на 30 діб, який в подальшому продовжувався відповідними Указами Президента України та діє по теперішній час. Позивач з 1991 року був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , у 2015 році був знятий з реєстрації місця проживання за вказаною адресою. За договором оренди з 2016 року фактично проживав до грудня 2023 року за адресою: [ADDRESS] . [PERSON] було повністю окуповане військами росії з березня 2022 року. Позивач внаслідок незгоди з окупаційним режимом відмовився ставати у стрій окупаційних військ, потрапив в полон. Зміг звільнитись з полону восени 2023 року та вийти через кордон з росією та шляхом через Європейські країни повернувся до м. Харкова. Станом на теперішній час позивач проживає фактично в квартирі батька. Неможливість вчасно звернутись до нотаріуса для оформлення необхідних документів була спричинена об`єктивними причинами, пов`язаними з перебуванням позивача на тимчасово окупованій території, перебуванням його в полоні, відсутність можливості вчасно звернутись за оформленням спадщини у зв`язку з неможливістю залишити окуповану територію, постійними обстрілами, загрозою життю, неможливістю доступу до послуг зв`язку, пошти, інтернету, нотаріату тощо. У подальшому, 26.12.2023 року, позивач звернувся до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Маслак Наталії Володимирівни, для оформлення спадщини після смерті батька [PERSON] , [INFO] . Проте, позивач отримав від нотаріуса постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій вих.№101/02-31 від 26.12.2023 року, яку нотаріус обґрунтовує пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини, бо згідно за статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Не зважаючи на те, що позивачем пропущено строк подачі заяви про прийняття спадщини, частина 3 статті 1272 ЦК України надає йому право на звернення до суду із позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, оскільки причина не подання ним заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини вчасно являється поважною. У зв`язку із зазначеними обставинами, як тільки з`явилась можливість виходу з окупації, позивач звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. Враховуючи всі обставини, просить суд позов задовольнити. Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 04.01.2024 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 20.02.2024 року клопотання представника позивача [PERSON] адвоката Гофельд Г.С. про витребування доказів задоволено. Витребувано у приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Маслак Наталії Володимирівни належним чином завірену копію спадкової справи після смерті [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] . 19.04.2024 року до суду надійшли затребувані матеріали. Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 18.07.2024 року закрито підготовче провадження у вказаній справі та призначено до судового розгляду. В судове засідання позивач [PERSON] не з`явився, в матеріалах справи від представника позивача адвоката Гофельд Г.С. міститься заява з проханням розгляд справи проводити за відсутності позивача та його представника, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить суд їх задовольнити. \~ \~ \~ \~Представник відповідача Харківської міської ради в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце судового розгляду повідомлялась своєчасно та належним чином, про що свідчать поштові документи та матеріали справи, причину неявки суду не повідомив, відзиву на позовну заяву, який би відповідав вимогам статті 178 ЦПК України, чи будь-яких письмових та електронних доказів (які можливо доставити до суду), висновків експертів, заяв свідків, що підтверджують заперечення проти позову, до суду не надав. \~ \~ \~ \~Від третьої особи [PERSON] в матеріалах справи є письмові пояснення, в яких зазначено, що [PERSON] та [PERSON] є спадкоємцями першої черги спадкування за законом, проти дій позивача, направлених на поновлення свого права та вступ у спадщину не заперечує, на спадщину не претендує, позовні вимоги підтримує. Неявка осіб, які беруть участь у справі, належним чином повідомлених про час та місце судового розгляду справи являється їх волевиявленням, яке свідчить про відмову від реалізації свого права на безпосередню участь у судовому розгляді справи та інших процесуальних прав, причини неявки визнані судом неповажними, і тому неявка відповідача не може бути перешкодою для заочного розгляду судом справи, що відповідає положенням частини 1 статті 280 ЦПК України. Зі згоди позивача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням статті 280 ЦПК України. Суд, дослідивши доводи позивача, викладені у позові, та оцінивши докази, представлені в матеріалах справи, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Матеріалами справи встановлено, що [INFO] помер [PERSON] року народження, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 02.12.2023 року Першим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції. Відповідно до копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] , [PERSON] є сином [PERSON] . 26.12.2023 року позивач звернувся до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Маслак Н.В. із заявою про прийняття спадщини після смерті батька. Постановою приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області від 26.12.2023 року за вих. №101/02-31, відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на його ім`я на підставі того, що спадкоємець протягом строку на прийняття спадщини не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, та вважається таким, що е прийняв спадщину і, відповідно, спадкова справа не була відкрита та не була зареєстрована в Спадковому реєстрі. З матеріалів спадкової справи не вбачається інших спадкоємців, які звертались із заявою про прийняття спадщини, крім позивача. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті\~1220,\~1222,\~1270 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно з вимогами статті 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до вимог частини 1 статті 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. На підставі частини 2 статті 1220 ЦК України, часом відкриття спадщини, є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Згідно з частиною 1 статті 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно вимог частини 1, 2 статті 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заяву про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Відповідно до частини 1 статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до частини 1 статті 1270 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини 3 статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженням, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Вирішуючи спір у спадкових справах, зокрема, щодо визначення додаткового строку для прийняття спадщини необхідно врахувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Подібні висновки викладені Верховним Судом у постановах від 17 березня 2021 року у справі № 308/4272/19 (провадження № 61-17072св20), від 15 квітня 2021 року у справі №591/1271/18 (провадження № 61-195св21), від 26 липня 2021 року у справі № 405/7058/19 (провадження № 61-18000св20), від 21 жовтня 2021 року у справі № 643/13260/19 (провадження № 61-9552св21), що свідчить про сталість судової практики у спірних правовідносинах. Відповідно до обставин викладених у позовній заяві, причиною пропуску строку для прийняття спадщини [PERSON] є запровадження в країні військового стану, тривале проживання на окупованій території, а саме у м. Сватове, що підтверджується копією договору оренди житлового будинку від 17.10.2016 року. Відповідно до частини 6 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року "Про судову практику у справах про спадкування", вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом встановлено, що спадщина відповідно до вимог статті 1277 Цивільного кодексу України відумерлою не визнана, а отже вона є досі відкритою, тому, відповідно до частини 1 статті 1268 Цивільного кодексу України, позивач має право на її прийняття як спадкоємець. Відповідно до норм частини 5 статті 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із частиною 3 статті 1296 ЦК України, відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Згідно із частиною 3 статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про наявність у позивача поважних причин пропуску встановленого законом шестимісячного строку звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після померлого [PERSON] . На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved