Jurisdiction: civil
Date: 2024-07-11 00:00:00

[PERSON] , в особі свого представника: адвоката Карлаш І.А., через систему «Електронний суд», звернулась до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська з позовною заявою до [PERSON] , зареєстрованою в канцелярії 30.05.2024, в якій просить: розірвати шлюб між позивачем та відповідачем зареєстрований 18 травня 2019 року Центральним районним у місті Дніпрі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис № 203. В обґрунтування позову зазначено, що 18 травня 2019 року між позивачем та відповідачем був зареєстрований шлюб, від якого сторони мають дитину [PERSON] , [INFO] . Приблизно в 01 червня 2021 року сімейне життя між сторонами погіршилось, припинилось спільне проживання, що у кінцевому наслідку призвело до фактичного припинення шлюбних відносин між позивачем та відповідачем. Вважаючи примирення та збереження сім`ї між позивачем та відповідачем не можливим, звернулись до суду з даним позовом. Спір про поділ майна відсутній. Після розірвання шлюбу дитина залишиться проживати з позивачем. Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 04 червня 2024 року відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та призначено судове засідання. В судове засідання учасники справи не з`явились. Позивач [PERSON] подала до суду заяву, зареєстровану в канцелярії 12 липня 2024 року, в якій позовні вимоги про розірвання шлюбу підтримала, просить їх задовольнити, розгляд справи провести без її участі. Представник позивача адвокат Карлаш І.А., разом з позовною заявою подав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги про розірвання шлюбу між сторонами просить задовольнити. Відповідач [PERSON] , подав до суду заяву, зареєстровану в канцелярії 20 червня 2024 року, в якій позовні вимоги визнав, погодився з розірвання шлюбу, просить розглянути справу без його присутності. Відповідно до ч. 3\~ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Враховуючи зазначене, суд вважає можливим провести розгляд справи без участі сторін, у зв`язку з чим, на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України не здійснюється фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку. Встановлено, що між [PERSON] (відповідач) та [PERSON] (позивач) був зареєстрований шлюб 18 травня 2019 року Центральним районним у місті Дніпрі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, про що складено відповідний актовий запис № 203 та видано свідоцтво про шлюб. Під час реєстрації шлюбу з відповідачем, позивач змінила своє прізвище з « [PERSON] » на « [PERSON] » та питання про зміну позивачці прізвища з набутого на дошлюбне « [PERSON] » сторонами не заявляється. Позивач та відповідач мають спільну малолітню дитину: [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження серія [NUMBER] виданого 24 березня 2020 року Новокодацьким районним у місті Дніпрі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро). Спору про поділ майна та визначення місця проживання дитини у даній справі не заявлено. Позивач та представник позивача позовні вимоги підтримали, відповідач позовні вимоги визнав, про що подані до суду відповідні заяви. Згідно ч. 1 ст. 206 ЦПК України відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Згідно положень ст. 51 Конституції України, ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Положеннями ч. 3 ст. 56 СК України передбачено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Згідно ч. 1\~ст. 110, ч. 2\~ст. 104, ч. 3\~ст. 105 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання, за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до\~статті 110 цього Кодексу. Відповідно до ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Згідно ч. 1 ст. 113 СК України визначено, що особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем. Враховуючи встановлені у справі обставини, відсутність підстав для збереження шлюбу між сторонами, визнання відповідачем позову, яке не суперечить закону, не порушує прав, свобод чи інтересів інших осіб, суд приходить до висновку що вимоги позову підлягають задоволенню. Враховуючи, що сторонами не заявляється ро зміну позивачці прізвища з набутого « [PERSON] » на дошлюбне « [PERSON] », суд вважає можливим залишити позивачці прізвище набуте при реєстрації шлюбу з відповідачем « [PERSON] ». Відповідно до ч. 2 ст. 114 СК України, у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Згідно ч. 3 ст. 115 СК України, документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили. Згідно ч. 2 ст. 115 СК України, рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили, підлягає надісланню до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем його ухвалення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб. На підставі вищезазначеного,

Outcome: approved