Jurisdiction: civil
Date: 2024-07-09 00:00:00

16 травня 2024 року адвокат Солоненко Богдан Миколайович (повноваження на а.с.42-43) звернувся до суду в інтересах [PERSON] із заявою про встановлення факту родинних відносин. Вимоги заявника мотивовані тим, що [INFO] померла її баба [PERSON] , 1916 року народження. Після її смерті залишилось спадкове майно, зокрема право на земельну частку (пай) розміром 2,16 в умовних кадастрових гектарах, що перебувала в колективній власності КСП «Колос» с.Морозівка Мурованокуриловецького (на даний час Могилів-Подільського) району Вінницької області. Спадщину після смерті [PERSON] прийняв її син [PERSON] . [INFO] помер [PERSON] . Після його смерті відкрилася спадщина на все належне йому майно, а також на майно, право на яке у нього виникло при житті, зокрема на вищевказану земельну ділянку. Заявниця є спадкоємцем за законом після смерті [PERSON] . Іншім спадкоємцем є її мати [PERSON] . Спадщину після смерті [PERSON] вона прийняла шляхом вступу в фактичне володіння та управління спадковим майном. Однак звернувшись до державного нотаріуса Мурованокуриловецької державної нотаріальної контори з заявою про оформлення спадкового майна їй було відмовлено у посвідченні свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку із неможливістю встановити родинний зв`язок між [PERSON] та [PERSON] . Тому за захистом своїх прав вона змушена звернутися до суду та просила встановити вказаний факт. Ухвалою суду від 20.05.2024 заяву [PERSON] прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. 18.06.2024 судове засідання було знято з розгляду у зв`язку з перебуванням головуючої судді у відпустці. В судовому засіданні заявник [PERSON] суду пояснила, що вона є спадкоємицею після смерті батька [PERSON] . В травні 2024 року вона звернулася до державного нотаріуса з метою отримання свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, яке він фактично прийняв після смерті матері [PERSON] , однак нотаріусом їй було відмовлено у посвідченні свідоцтва про право на спадщину у зв`язку із тим, що в його свідоцтві про народження ім`я матері (її баби) зазначено як « [PERSON] », а в свідоцтві про смерть вона записана як « [PERSON] ». На підставі цього, вона не може перед нотаріусом довести родинні стосунки між померлими. Представник заявника адвокат Солоненко Б.М. заяву підтримав за обставин у ній викладених, просив її задоволити. Представник заінтересованої особи Мурованокуриловецької селищної ради в судове засідання не з`явився, направивши заяву в якій просив справу слухати у його відсутності, проти встановлення факту не заперечив (а.с.55). Суд вважав можливим, відповідно до вимог ст.ст. 43, ч. 3 ст. 211 ЦПК України, розглянути справу у відсутності представника заінтересованої особи. Суд, заслухавши заявника, представника заявника, допитавши свідків, дослідивши письмові докази, вважає, що заява про встановлення факту, що має юридичне значення підлягає задоволенню. Так, судом встановлено, що [INFO] в с.Морозівка Мурованокуриловецького району Вінницької області померла [PERSON] , 1916 року народження (а.с.9). [INFO] помер [PERSON] (а.с.9). Відповідно до свідоцтва про народження [PERSON] (а.с.10) та згідно інформації, що міститься в повному витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження (а.с.11) [PERSON] вказана « [PERSON] ». Разом з тим, відповідно до записів в погосподарській книзі по с.Морозівка Мурованокуриловецького (на даний час Могилів-Подільського) району за 1947-1949 роки, відомості про матір [PERSON] зазначені як « [PERSON] » (а.с.31-33). Відповідно до\~копій з\~погосподарських книг\~за 1950-1952, 1955-1957 роки по с.Морозівка Мурованокуриловецького (на даний час Могилів-Подільського) району, « [PERSON] » проживала разом зі своїми синами « [PERSON] » і « [PERSON] » (а.с.34-38). В погосподарській книзі по с.Морозівка Мурованокуриловецького (на даний час Могилів-Подільського) району за 1977-1979 роки відомості про голову домогосподарства зазначено як « [PERSON] », а « [PERSON] » записаний як її син (а.с.39-41). Допитані в судовому засіданні свідки [PERSON] та [PERSON] , кожний окремо суду пояснили, що вони народилися та тривалий час проживали в с.Морозівка Мурованокуриловецького (на даний час Могилів-Подільського) району Вінницької області. По сусідству з ними проживала сім`я [PERSON] , а тому їм достеменно відомо, що [PERSON] , яку в селі також називали « [PERSON] », « [PERSON] », «баба [PERSON] » була матір`ю [PERSON] батька заявниці [PERSON] . [PERSON] працювала в колгоспі та мала земельний пай. Таким чином, суд вважає доведеним, що [PERSON] , яка померла [INFO] була матір`ю [PERSON] , який помер [INFO] . [PERSON] належало право на земельну частку (пай), яка перебувала у колективній власності КСП Колос с.Морозівка Мурованокуриловецького (на даний час Могилів-Подільського) району, розміром 2,16 га в умовних кадастрових гектарах, згідно сертифікату на право на земельну частку (пай) серії РН №050324 (а.с.14). З довідки Морозівського старостинського округу № 182 від 25.11.2022 року (а.с.12) слідує, що спадщину після смерті [PERSON] прийняв син [PERSON] , який права на земельну частку (пай) не переоформив, що доводиться Інформаційними довідками зі Спадкового реєстру (а.с. 25, 26-27). Спадкоємцем за законом після смерті [PERSON] є заявник (а.с.15,16). Згідно довідки Морозівського старостинського округу № 183 від 25.11.2022 року, спадщину після смерті [PERSON] прийняла донька [PERSON] шляхом фактичного вступу в управління та володіння спадковим майном, а саме прийняла на зберігання оригінали документів (а.с. 13). Однак, постановою державного нотаріуса Мурованокуриловецької державної нотаріальної контори Вінницької області від 10.05.2024 року (а.с.24) заявнику [PERSON] відмовлено в посвідченні свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку із неможливістю встановити родинний зв`язок між [PERSON] та [PERSON] . Родинні відносини (споріднення) (у теорії права) - кровний зв`язок між людьми, з наявністю якого закон пов`язує виникнення, зміну чи припинення прав та обов`язків. Правове значення має як пряме споріднення так і не пряме (бокове), коли родинні зв`язки виникають за наявності спільного пращура (родоначальника). Виходячи з вимог діючого ЦК України поняттями "родичі", "родинні стосунки" охоплюється коло осіб, які пов`язані між собою певним ступенем споріднення. Такими особами можуть бути близькі родичі за походженням, зокрема, батьки, діти, баба, дід, прабаба, прадід, внуки, правнуки, брат та сестра (повнорідні і неповнорідні), двоюрідні брати та сестри, тітка, дядько, племінниця, племінник. В постанові Верховного Суду від 30 липня 2018 року у справі №737/120/18 зазначено про те, що в порядку окремого провадження може бути встановлений факт родинних відносин лише між кровно спорідненими родичами. Разом з тим, суди встановлюють юридичні факти тільки у разі, коли особою вчинено всі можливі заходи по отриманню необхідних документів, і виключно за наявності об`єктивних причин, які не залежать від волі особи, що обумовлюють неможливість отримання документу на підтвердження юридичного факту, такий факт може встановити суд у порядку окремого провадження. Поясненнями в судовому засіданні заявника та відмовою державного нотаріуса від 10.05.2024 (а.с.24) доведено, що встановлення факту родинних відносин [PERSON] необхідне для оформлення своїх спадкових прав і що інакше як через суд, вона не зможе захистити свої інтереси спадкоємця. За таких обставин суд вважає, що встановлення факту родинних відносин, не суперечить закону і не порушує права, свободи та інтереси інших осіб та має для заявника юридичне значення, а у суду немає жодних підстав ставити під сумнів обставини, викладені заявником в своїй заяві, а тому заява є обґрунтованою та такою що підлягає задоволенню.

Outcome: approved