Jurisdiction: civil
Date: 2024-07-17 00:00:00

У лютому 2024 року [PERSON] (далі по текст - позивач) звернулась через систему «Електронний суд» до суду із позовом до Департаменту охорони здоров`я виконавчого органу Київської міської ради «Київської міської державної адміністрації» (далі - відповідач), відповідно до вимог якого просила суд: визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту охорони здоров`я виконавчого органу Київської міської ради «Київської міської державної адміністрації» від 25.09.2023 року №1170/к «Про вжиття заходів дисциплінарного впливу». Позовні вимоги обгрунтовувала тим, що відповідач не дотримався порядку притягнення до дисциплінарної відповідальності, оскільки зобов`язаний був до прийняття спірного наказу надати позивачу на ознайомлення службову записку від 25.09.2023 року №24/10, однак цієї вимоги відповідачем дотримано не було, з службовою запискою позивач не була ознайомлена, що підтверджує порушення з боку відповідача вимог трудового законодавства. При ознайомленні з наказом від 25.09.2023 № 1170/к, позивачу відмовили в ознайомленні зі змістом вищезазначеної службової записки, зазначивши, що для ознайомлення з її змістом необхідно надати письмове звернення. 07.02.2024 р. позивач звернулася до відповідача з проханням надати копію службової записки, що стала підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності. Станом на день подання даної позовної заяви, відповідь відповідача разом із копією службової записки від 25.09.2023 № 24/10 позивачу не надходила. Позивач також наголошує на тому, що висновок, зроблений в оскаржуваному наказі про порушення позивачем трудової дисципліни через неналежне виконання службових обов`язків при затвердженні Стратегічного плану не відповідає фактичним обставинам, оскільки в період з 18.07.2023 р. по 05.09.2023 р. КНП «КМКЛ №2» до Департаменту охорони здоров`я Стратегічний план на 2024-2026 роки направлявся п`ять разів, з них чотири рази був відхилений і щоразу вказувалися нові зауваження та недоліки, про які раніше при його відхиленнях відповідачем не зазначалися. Вказувала, що причиною несвоєчасного затвердження Стратегічного плану було перебування його протягом тривалого часу на розгляді в Департаменті охорони здоров`я. Крім того, Департаментом охорони здоров`я при розгляді надісланого Стратегічного плану та його відхиленні щоразу зазначалися нові зауваження та недоліки. В свою чергу, як вказує позивач, нею було забезпечено своєчасність складання середньострокового стратегічного плану розвитку підприємства та подання його відповідачу на затвердження, а також вживались всі можливі заходи для своєчасного затвердження стратегічного плану, повністю дотримано установлений порядок підготовки і подання стратегічного плану, терміни усунення недоліків, отриманих від відповідача, а також вживалися всі можливі заходи щодо вчасного подання на перевірку до відповідача фінансового плану КНП «КМКЛ №2» на 2024 рік. Щодо зазначеного позивачем були надані пояснення листом від 14.09.2023 № 1903. Таким чином, обов`язки, покладені на директора в межах наданих йому повноважень, відповідно до умов Контракту, Статуту та посадової інструкції виконано в повному обсязі згідно норм законодавства про працю. Наказ про накладення на позивача дисциплінарного стягнення не відповідає вимогам трудового законодавства, зокрема, у ньому не зазначено, коли мало місце і в чому конкретно полягає порушення позивачем трудових обов`язків. Позивач вказує, що наказ відповідача не містить фактичних та конкретних даних щодо причин накладення дисциплінарного стягнення, загальні формулювання у наказі не пояснюють суть порушень трудових обов`язків, та коли саме були допущенні порушення, зміст наказу не містить посилання на конкретні обставини вчинення порушення, а також шкідливі наслідки від дій або бездіяльності позивача. Оскільки відповідачем, не доведено складу дисциплінарного проступку в діях позивача, зокрема, вини, причинно-наслідкового зв`язку між порушенням трудової дисципліни і шкідливими наслідками, які спричинило або могло спричинити це порушення, позивач звернулась з даним позовом до суду. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.02.2024 року, цивільну справу передано на розгляд судді Романишеній І.П. Ухвалою від 19.02.2024 року відкрито провадження у справі, розгляд якої вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження. 04.03.2024 року через систему «Електронний суд» до суду надійшов відзив на позов, згідно змісту якого представник відповідача вказував, що відповідач категорично не погоджується з доводами, викладеними в позовній заяві, вважає її безпідставною, необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню спираючись на те, що в наданих поясненнях позивач не спростовує та не заперечує той факт, що при поданні на затвердження фінансового плану на 2024 рік КНП «КМКЛ №2» допускався ряд помилок, які не було враховано при повторній подачі, та крім того допускалися нові помилки. При цьому, відповідач вкотре наголошував на тому, що відповідальність щодо затвердження фінансового плану на 2024 рік несе безпосередньо керівник закладу охорони здоров`я. Отже керівником КНП «Київська міська клінічна лікарня №2» не забезпечено своєчасного затвердження фінансового плану. Враховуючи наведені вище обставини та той факт, що станом на 14.02.2024 фінансовий план КНП «Київська міська клінічна лікарня №2» на 2024 рік так і не було затверджено заступником Директора департаменті - начальником управління економіти [PERSON] та В.о. відділу правового забезпечення [PERSON] підготовлено та подано на розгляд Директору департаменту охорони здоров`я міста Києва службову записку від 14.02.2024 №3 в якій зазначено уже наведені вище обставини запропоновано розглянути питання щодо притягнення до відповідальності за порушення фінансової дисципліни директором комунального некомерційного підприємства «Київська міська клінічна лікарня № 2» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації). Враховуючи надані обґрунтування, Директором департаменту охорони здоров`я міста Києва, прийнято рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності [PERSON] з приводу чого було видано наказ від 14.02.2024 № 94/к. Крім того фінансовий план на 2024 рік КНП «КМКЛ №2» на день подачі відзиву так і не затверджено та після застосування дисциплінарної відповідальності подавався на погодження. Таким чином, представник відповідача вказує, що той факт, що станом на 01.12.2023 фінансовий план КНП «КМКЛ № 2» на 2024 не затверджено свідчий про факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку, а перераховані факти допущення тих самих помилок при його затвердженні та допущені нові помилки свідчіть про причинно наслідковий зв`язок між вчиненим дисциплінарним проступком та виною саме позивача. Враховуючи наведене представник відповідача просив відмовити у задоволенні позову в повному обсязі. 05.03.2024 року через систему «Електронний суд» від представника позивача до суду надійшло клопотання про залишення відзиву на позовну заяву без розгляду. 07.03.2024 року на електронну адресу суду від представника позивача надійшло клопотання про залишення відзиву на позовну заяву без розгляду, аналогічне за змістом клопотанню, яке надійшло 05.03.2024 року через систему «Електронний суд». 08.03.2024 року через систему «Електронний суд» представником позивача подано до суду додаткові пояснення у справі та клопотання про долучення документів. 11.03.2024 засобами поштового зв`язку на адресу суду надійшов відзив на позов, аналогічний за змістом, поданому через систему «Електронний суд». Ухвалою суду від 12.03.2024 року задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів, витребувано у Департаменту охорони здоров?я виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) належним чином завірену копію службової записки заступника директора Департаменту - начальника управління економіки [PERSON], начальника відділу управління персоналом [PERSON], виконувача обов?язків начальника відділу правового забезпечення [PERSON] від 25.09.2023 № 24/10. 14.03.2024 року до суду через систему «Електронний суд» подано відповідь на відзив, відповідно до змісту якої представник позивача звертав увагу суду, що предметом розгляду даної справи є визнання протиправним та скасування наказу від 25.09.2023 № 1170/к «Про вжиття заходів дисциплінарного впливу». Разом з тим, у відзиві представник відповідача наводить дані стосовно обставин, які відбувалися між сторонами справи після 25.09.2023 та не були підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності на підставі оскаржуваного наказу. З аналізу додатків, долучених до відзиву, а саме - копії наказу від 14.02.2024 № 94/к та службової записки № 3 від 14.02.2024, що слугувала підставою для видання наказу від 14.02.2024, можна зробити висновок, що представником відповідача спростовуються доводи позивача щодо неправомірності наказу відповідача від 14.02.2024 №94/к «Про вжиття заходів дисциплінарного впливу», який є предметом розгляду зовсім іншої справи - № 761/6551/24. 22.03.2024 року представником позивача через систему «Електронний суд» подані додаткові пояснення у справі, згідно яких представник позивача вказував, що в порушення вимог ст. 149 КЗпП, після отримання службової записки, що стала підставою для видачі оскаржуваного наказу, жодних пояснень відповідачем від позивача не витребовувалось. Ухвалою від 04.04.2024 року клопотання представника відповідача про відкладення судового засідання та залишення позову без розгляду залишено без задоволення, підготовче судове засідання було закрито, справу призначено до судового розгляду, повторно витребувано у Департаменту охорони здоров?я виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) належним чином завірену копію службової записки заступника директора Департаменту - начальника управління економіки [PERSON], начальника відділу управління персоналом [PERSON], виконувача обов?язків начальника відділу правового забезпечення [PERSON] від 25.09.2023 №24/10. 09.04.2024 року через систему «Електронний суд» представником позивача було подано додаткові пояснення у справі. 19.04.2024 року представником відповідача через систему «Електронний суд» подано клопотання про долучення доказів у справі, а саме службової записки заступника директора Департаменту - начальника управління економіки [PERSON], начальника відділу управління персоналом [PERSON], виконувача обов?язків начальника відділу правового забезпечення [PERSON] від 25.09.2023 №24/10. 07.05.2024 року представником відповідача до суду подані письмові пояснення, згідно з якими представник відповідача заперечував з приводу позовних вимог та просив відмовити у їх задоволенні. Статтею 174 ЦПК України визначено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Згідно ч. 5 ст. 174 ЦПК України суд може дозволити учаснику справи подати додаткові пояснення щодо окремого питання, яке виникло при розгляді справи, якщо визнає це за необхідне. В свою чергу, ЦПК України взагалі не містить такого поняття як письмові пояснення сторони по справі, адже відповідач має викласти свою позицію у відзиві на позовну заяву. В даному випадку, суд вбачає підстави для залишення без розгляду наданих відповідачем письмових пояснень, адже в такий спосіб відповідач, подавши відзив на позов, в якому зазначив доводи та міркування, які не стосуються предмету розгляду даної справи, намагається надати суду заперечення щодо позову та документи на їх обґрунтування. При цьому, суд, в порядку ч. 5 ст. 174 ЦПК України не надавав відповідачу дозволу на подання пояснень щодо окремих питань. Вказане узгоджується з правовою позицією Великої палати Верховного Суду у справі №761/16124/15-ц. Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримала та просила задовольнити. Також, зазначила, що докази про понесення витрат на правову допомогу, які були понесені позивачем протягом розгляду справи будуть надані додатково. Представник відповідача наполягав на відмові у задоволенні позовних вимог з огляду на їх необґрунтованість та вказував, що відповідачем правомірно застосовано дисциплінарне стягнення до позивача, зазначив, що докази понесення витрат на правову допомогу будуть надані додатково. Суд, заслухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши матеріали цивільної справи в повному обсязі, приходить до наступного висновку. Як вбачається з матеріалів справи, встановлено судом та не оспорюється сторонами, Наказом Департаменту охорони здоров`я від 30.09.2021 № 1186/к [PERSON] призначено на посаду директора комунального некомерційного підприємства «Київська міська клінічна лікарня №2» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) з 01 жовтня 2021 року шляхом укладання з нею контракту за результатами конкурсу. 01 жовтня 2021 року між Директором Департаменту охорони здоров`я виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Гінзбург Валентиною Григорівною, яка діє на підставі Положення про Департамент охорони здоров`я виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), затвердженого розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 13 грудня 2013 року № 2254 у редакції розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 27 грудня 2017 року № 1694 з однієї сторони, тa громадянкою [PERSON] , з іншої сторони (далі - сторони), укладено контракт № 177 (надалі за текстом - Контракт) про нижченаведене, а саме: [PERSON] призначається на посаду директора комунального некомерційного підприємства «Київська міська клінічна лікарня № 2» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) за результатами конкурсу на строк дії цього контракту, а саме - до 30 вересня 2024 року. Наказом директора Департаменту охорони здоров`я Гінзбург В.Г. від 25.09.2023 р. № 1170/к «Про вжиття заходів дисциплінарного впливу» (надалі за текстом - наказ від 25.09.2023 № 1170/к) за неналежне виконання обов`язків, передбачених пунктом 5.13. Статуту комунального некомерційного підприємства «Київська міська клінічна лікарня №2» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), затвердженого розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації від 31.01.2020 р. № 207 (у редакції розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 08.12.2021 № 2565, пунктами 5, 6.1., 6.28. Контракту від 01.10. 2021 № 177 (далі контракт), укладеного між Департаментом охорони здоров`я виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та [PERSON] , директором комунального некомерційного підприємства «Київська міська клінічна лікарня №2» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі - КНП Київська міська клінічна лікарня № 2), пунктів 1.7., 2.29., 5.1. посадової інструкції директора КНП «Київська міська клінічна лікарня №2» від 30.06.2023, зокрема в частині невжиття належних заходів з якісної розробки стратегічного плану розвитку КНП «Київська міська клінічна лікарня №2 на 2024-2026 роки, для своєчасного його затвердження у строк, визначений розпорядженням Київської міської державної адміністрації від 20.11.2018 р. № 2101 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо розроблення, затвердження та контролю за виконанням середньострокових стратегічних планів розвитку підприємств, організацій, установ, що належать до комунальної власності міста Києва, та господарських товариств, у яких є частка майна комунальної власності територіальної громади міста Києва в розмірі не менше як 30 %» (до 01.09.2023р.) та забезпечення внесення при розробці стратегічного плану розвитку достовірної інформації за результатами проведення аналізу поточного стану діяльності підприємства, що унеможливлює вчасне подання на перевірку до Департаменту охорони здоров`я фінансового плану КНП «Київська міська клінічна лікарня №2» на 2024 рік, та своєчасного його затвердження для забезпечення сталого функціонування КНП «Київська міська клінічна лікарня №2» в 2024 році, що є порушенням трудової дисципліни, з урахуванням положень статей 147-149 Кодексу законів про працю України, пунктів 18, 21.3, 21.4, 22, 23 Контракту, оголошено догану позивачу. Як вбачається зі змісту наказу від 25.09.2023 № 1170/к, підставою для оголошення позивачу догани стала службова записка заступника директора Департаменту - начальника управління економіки [PERSON] , начальника відділу управління персоналом [PERSON], виконувача обов`язків начальника відділу правового забезпечення [PERSON] від 25.09.2023 № 24/10. З вищевказаної службової записки, яка була надана представником відповідача на виконання вимог ухвали суду про витребування доказів вбачається, що підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності стало те, що позивач як директор закладу охорони здоров`я не забезпечила своєчасного внесення, при розробці стратегічного плану розвитку, достовірної інформації за результатами проведення аналізу поточного стану діяльності підприємства, що унеможливлює вчасне подання на перевірку до Департаменту охорони здоров`я фінансового плану КНП «Київська Міська клінічна лікарня № 2» на 2024 рік, та своєчасного його затвердження для забезпечення сталого функціонування КНП «Київська Міська клінічна лікарня № 2» в 2024 році, що є порушенням трудової дисципліни. З огляду на зазначене, заступником Директора департаменті - начальником управління економіки [PERSON] та В.о. відділу правового забезпечення [PERSON] підготовлено та подано на розгляд Директору департаменту охорони здоров`я міста Києва службову записку від 15.03.2023 року, в якій зазначено уже наведені вище обставини, запропоновано розглянути питання щодо притягнення до відповідальності за неналежне виконання посадових обов`язків, передбачених підпунктом 3, 4 пункту 21, пунктів 22,23 контракту директором комунального некомерційного підприємства «Київська міська клінічна лікарня № 2» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації). Зі змісту оспорюваного позивачем наказу від 25.09.2023 року № 1170/к вбачається, що підставами притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності зазначено неналежне виконання позивачем обов`язків, передбачених: пунктом 5.13. Статуту комунального некомерційного підприємства «Київська клінічна лікарня №2» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), затвердженого розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації від 31.01.2020 р. № 207 (у редакції розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 08.12.2021 № 2565; пунктами 5.,6.1., 6.28. Контракту від 01.10. 2021 № 177, укладеного між Департаментом охорони здоров`я виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та [PERSON] , директором комунального некомерційного підприємства «Київська міська клінічна лікарня №2» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі - КНП Київська міська клінічна лікарня № 2); пунктів 1.7., 2.29., 5.1. посадової інструкції директора КНП «Київська міська клінічна лікарня №2» від 30.06.2023, зокрема в частині невжиття належних заходів з якісної розробки стратегічного плану розвитку КНП «Київська міська клінічна лікарня №2 на 2024-2026 роки, для своєчасного його затвердження у строк, визначений розпорядженням Київської міської державної адміністрації від 20.11.2018 р. № 2101 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо розроблення, затвердження та контролю за виконанням середньострокових стратегічних планів розвитку підприємств, організацій, установ, що належать до комунальної власності міста Києва, та господарських товариств, у яких є частка майна комунальної власності територіальної громади міста Києва в розмірі не менше як 30 %» до 01.09.2023р.) та забезпечення внесення при розробці стратегічного плану розвитку достовірної інформації за результатами проведення аналізу поточного стану діяльності підприємства, що унеможливлює вчасне подання на перевірку до Департаменту охорони здоров`я фінансового плану КНП «Київська міська клінічна лікарня №2» на 2024 рік, та своєчасного його затвердження для забезпечення сталого функціонування КНП «Київська міська клінічна лікарня №2» в 2024 році. Судом встановлено, що порядок розроблення і затвердження середньострокових стратегічних планів розвитку підприємств регулюється Методичними рекомендаціями щодо розроблення, затвердження та контролю за виконання середньострокових стратегічних планів розвитку підприємств, організацій, установ, що належать до комунальної власності територіальної громади міста Києва, та господарських товариств, у яких є частка майна комунальної власності територіальної громади міста Києва в розмірі не менше як 30%, затверджені розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 20.11.2018 № 2101 (далі - Методичні рекомендації). У пункті 2.1 Методичних рекомендацій вказано, що середньостроковий стратегічний план розвитку розробляється суб`єктом господарювання спільно із суб`єктом управління. Відповідно до п. 2.2 Методичних рекомендацій проект середньострокового стратегічного плану розвитку направляється на погодження до Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації). Департамент економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) розглядає та погоджує проект середньострокового стратегічного плану розвитку або надає зауваження та пропозиції до нього у термін до 10 робочих днів з дня надходження. Згідно з п. 2.3 Методичних рекомендацій після погодження Департаментом економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) середньостроковий стратегічний план розвитку затверджується суб`єктом управління до 01 вересня року, що передує плановому. У Методичних рекомендаціях визначено, що суб`єктом управління є структурний підрозділ виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), якому підпорядкований суб`єкт господарювання, районна в місті Києві державна адміністрація, до сфери управління якої він віднесений. Позивач, обгрунтовуючи заявлену вимогу вказувала, що причиною несвоєчасного затвердження Стратегічного плану було перебування його протягом тривалого часу на розгляді в Департаменті охорони здоров`я. Крім того, Департаментом охорони здоров`я, при розгляді надісланого Стратегічного плану та його відхиленні щоразу зазначалися нові зауваження та недоліки. В свою чергу, як вказує позивач, нею було забезпечено своєчасність складання середньострокового стратегічного плану розвитку підприємства та подання його відповідачу на затвердження, а також вживались всі можливі заходи для своєчасного затвердження стратегічного плану, повністю дотримано установлений порядок підготовки і подання стратегічного плану, терміни усунення недоліків, отриманих від відповідача, а також вживалися всі можливі заходи щодо вчасного подання на перевірку до відповідача фінансового плану КНП «КМКЛ №2» на 2024 рік. Водночас, як вбачається з матеріалів справи, на спростування доводів представника позивача, представником відповідача надано відзив на позов, згідно змісту якого вбачається, що представником відповідача спростовуються доводи позивача стосовно зовсім іншого наказу, зокрема, № 94/к від 14.02.2024 року, який не є предметом розгляду даної справи. При цьому, жодних доводів та тверджень на спростування позовних вимог та обгрунтувань позивача щодо неправомірного застосування щодо неї дисциплінарного стягнення відповідно до наказу директора Департаменту охорони здоров`я Гінзбург В.Г. від 25.09.2023 р. № 1170/к «Про вжиття заходів дисциплінарного впливу», у поданому відзиві представником відповідача надано не було. Відповідно до ч. 3 ст. 21 КЗпП України особливою формою трудового договору є контракт, в якому строк його дії, права, обов`язки і відповідальність сторін (в тому числі матеріальна), умови матеріального забезпечення та організації праці працівника, умови розірвання договору, в тому числі дострокового, можуть встановлюватися угодою сторін. Сфера застосування контракту визначається законами України. Відповідно до пункту 18 Контракту, у разі невиконання чи неналежного виконання обов`язків, передбачених Контрактом, Сторони несуть відповідальність із законодавством та Контрактом Згідно п.п. 3, 4 п. 21 Контракту, Керівник несе відповідальність за невиконання статутних завдань підприємства і умов цього контракту з вини працівника; невиконання обов`язків, покладених на нього умовами Контракту. Відповідно до п. 22 та 23 Контакту Керівник несе персональну відповідальність за виконання посадових обов`язків, визначених посадовою інструкцією, затвердженою органом управління майном. У разі невиконання (несвоєчасного або неякісного виконання) посадових обов`язків та/або умов контракту керівник притягується до відповідальності згідно з законодавством. В оскаржуваному наказі вказано, що позивачем неналежно виконані вимоги пунктів 5, 6.1., 6. 28. Контракту та вимоги пунктів 1.7., 2.29., 5.1. посадової інструкції. Так, пунктом 5 Контракту передбачено, що керівник здійснює поточне (оперативне)керівництво підприємством, організовує його господарську, соціально-побутову та іншу діяльність, забезпечує виконання підприємством завдань, передбачених законодавством, статутом підприємства та цим контрактом. Відповідно до пункту 6.1. Контракту керівник зобов`язаний організувати належне виконання підприємством завдань, передбачених статутом та укладених договорів про медичне обслуговування населення. Відповідно до пункту 6.28. Контракту керівник повинен організовувати розроблення та забезпечувати реалізацію довгострокової стратегії розвитку підприємства на основі потреб громадян та ринкової ситуації. Пунктами 1.7., 5.1. посадової інструкції від 30.06.2023 передбачено, що директор у своїй роботі керується Конституцією України, Законами України, указами та розпорядження Президента України, постановами Верховної Ради України, актами Кабінету Міністрів України наказами Міністерства охорони здоров`я України, рішеннями Київської міської ради, розпорядженнями Київського міського голови, виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), наказами Департаменту охорони здоров`я виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), статутом підприємства, положеннями договору про медичне обслуговування населення за програмою медичних гарантій, контрактом, цією посадовою інструкцією та іншими нормативно-правовими актами органів державної влади та місцевого самоврядування. Пунктом 2.29. посадової інструкції передбачено забезпечення своєчасності складання та затвердження стратегічного плану розвитку підприємства, його виконання та щорічне звітування про стан виконання. Відповідно до ст. 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. У відповідності до ст. 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. Відповідно до вимог ст. 149 КЗпП України, до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. Згідно з частиною першою статті 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано такий захід стягнення як догана. Частиною першою статті 148 КЗпП України визначено, що дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення. Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, з яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. Отже, при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок. Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем є необхідною наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності. Подібні висновки викладено у постанові Верховного Суду від 24 січня 2022 року у справі № 343/1678/19 (провадження № 61-10738св20). Відповідно до правового висновку, викладеного у постанові Верховного Суду від 18 січня 2018 року у справі № 757/16203/16-ц дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Аналогічні правові висновки щодо тлумачення та застосування статей 147, 147-1 КЗпП України викладено, зокрема, у постановах Верховного Суду від 19 липня 2022 року у справі № 608/715/21 (провадження № 61-3029св22), від 30 березня 2022 року у справі № 530/1450/19 (провадження № 61-9969св21), від 17 лютого 2022 року у справі № 171/131/20 (провадження № 61-3366св21). Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. У трудовому праві діє принцип презумпції невинуватості, згідно з яким не можна працівника притягнути до дисциплінарної відповідальності, доки не доведена роботодавцем його вина, і працівник не зобов`язаний сам доводити свою невинуватість. Аналогічні правові висновки щодо застосування норм права у подібних правовідносинах викладені, зокрема, у постановках Верховного Суду від 27 квітня 2021 року в справі № 461/8132/17, від 24 січня 2022 року у справі 343/1678/19. Водночас, відповідачем не надано доказів належного виконання роботодавцем свого обов`язку щодо надання доказів наявності фактів винного вчинення позивачкою дисциплінарного проступку. Як установлено матеріалами справи, в період з 18.07.2023 року по 05.09.2023 р. КНП «КМКЛ №2» до Департаменту охорони здоров`я Стратегічний план на 2024-2026 роки направлявся п`ять разів, з них чотири рази був відхилений і щоразу вказувалися нові зауваження та недоліки, про які раніше при його відхиленнях відповідачем не зазначалися. Принагідно зауважити, що кожного разу керівництвом КНП «КМКЛ №2» вживались відповідні заходи задля усунення вказаних відповідачем недоліків та Стратегічний план направлявся повторно, при цьому, доказів щодо формального підходу до їх виправлення з боку позивача, відповідачем не надано. Приведена хронологія направлення КНП «КМКЛ №2» Стратегічного плану на 2024-2026 роки до Департаменту охорони здоров`я для його затвердження свідчить про те, що позивачем вживались всі необхідні заходи задля якісної розробки стратегічного плану розвитку КНП «Київська міська клінічна лікарня № 2» на 2024-2026 роки», при цьому, усувались недоліки вказані відповідачем. Суд зауважує, що остання редакція Стратегічного плану була направлена 28.08.2023 р. листом № 1778 КНП «КМКЛ №2» на чергове погодження до Департаменту економіки та інвестицій після доопрацювання наданих Відповідачем зауважень до Стратегічного плану. 30.08.2023 р. Департаментом економіки та інвестицій був погоджений Стратегічний план і в той же день 30.08. 2023 р. листом № 1794 його було направлено для затвердження до Відповідача. 04.09.2023 р. відповідачем Стратегічний план знову було відхилено у зв`язку з новими зауваженнями та одночасно зобов`язано КНП «КМКЛ №2» терміново подати до відповідача, з виправленням всіх наявних помилок, Стратегічний план в термін до 14:00 05.09.2023. 05.09.2023 р. КНП «КМКЛ №2» після доопрацювання наданих відповідачем зауважень Стратегічний план листом № 1841 було вчергове направлено на погодження до Департаменту економіки та інвестицій. 06.09.2023р. Департаментом економіки та інвестицій Стратегічний план було погоджено. 07.09.2023 р. листом № 1853 погоджений Департаментом економіки та інвестицій Стратегічний план було направлено для затвердження до Відповідача. Лише 20.09.2023р., тобто через 14 днів з дня надходження Стратегічного плану, Відповідачем Стратегічний план було затверджено, хоча жодних зауважень до нього не було. З огляду на викладені обставини, в даному випадку суд вважає слушними доводи позивача, що причиною несвоєчасного затвердження Стратегічного плану було, серед іншого, перебування його протягом тривалого часу на розгляді в Департаменті охорони здоров`я. Дисциплінарним проступком визнаються діяння, що пов`язуються з невиконанням чи неналежним виконанням працівником своїх обов`язків без поважних причин. Тобто, наявність поважних причин у такому разі свідчить про відсутність вини працівника. Порушенням трудової дисципліни є невиконання чи неналежне виконання з вини працівника покладених на нього трудових обов`язків. За змістом статті 147 КЗпП України вина працівника в порушенні трудової дисципліни є обов`язковою ознакою, що надає можливість і право роботодавцю притягнути його до дисциплінарної відповідальності. Між тим, таких доказів, які б підтверджували не виконання своїх обов`язків, що визначені правилами внутрішнього трудового розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, трудовим договором (контрактом), колективним договором, а також в порушенні або невиконанні позивачкою наказів та розпоряджень відповідачем не надано. Суд звертає увагу на те, що оспорюваний наказ не містить чітких формулювань суті та обставин допущеного проступку, відсутні докази вини позивача та наявності причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і неналежним виконанням покладених на позивачку трудових обов`язків, а містяться лише загальні, а не конкретні посилання на порушення останньою положень Статуту підприємства та укладеного з нею Контракту, тому не можна дійти однозначних висновків про доведення її вини у вчиненні дисциплінарного проступку і накладення на неї дисциплінарного стягнення. При цьому, в ході розгляду справи, представник відповідача не спростовував належними доказами посилання позивача щодо забезпечення нею як директором КНП «Київська міська клінічна лікарня № 2» своєчасності складання середньострокового стратегічного плану розвитку підприємства та подання його відповідачу на затвердження, а також вжиття з боку позивача всіх можливих заходів для своєчасного затвердження стратегічного плану, дотримання установленого порядку підготовки і подання стратегічного плану, термінів усунення недоліків, отриманих від відповідача, а також вжиття всіх можливих заходів щодо вчасного подання на перевірку до відповідача фінансового плану КНП «КМКЛ №2» на 2024 рік. Положеннями частини третьої статті 40 КЗпП України закріплені гарантії захисту працівника від незаконного звільнення в період його тимчасової непрацездатності, а також у період перебування у відпустці, що є спеціальними вимогами законодавства, які мають бути реалізовані роботодавцем для дотримання трудового законодавства. Відповідної заборони щодо притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності у формі догани КЗпП України не визначає (відповідна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 27 березня 2020 року у справі № 487/1002/17). Згідно з частиною першою статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Суд також може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках. За правилами статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (частини перша-третя статті 89 ЦПК України). З огляду на викладене, беручи до уваги те, що відповідач в ході розгляду справи не довів обгрунтовані мотиви, які послугували підставою для оголошення догани, суд приходить до висновку про наявність підстав для визнання протиправним та скасування наказу Департаменту охорони здоров`я виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 25.09.2023 за №1170/к «Про вжиття заходів дисциплінарного впливу», а тому позов підлягає задоволенню.

Outcome: approved