Jurisdiction: civil
Date: 2024-07-07 00:00:00

Позивач інтереси якої представляє представник в травні 2024 року звернулась в суд з позовом до Івано-Франківської міської ради Івано-Франківської області, в якому просить визначити їй додатковий строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після померлої [PERSON] . Позов мотивує тим, що [INFO] померла її тітка (мамина рідна сестра) [PERSON] , що підтверджується Свідоцтвом про смерть виданого 14.03.2024р. Після смерті відкрилася спадщина на 1/4 домоволодіння в [ADDRESS] , інша частина якого належить позивачу. На час смерті єдиним спадкоємцем тітки була мама позивача [PERSON] , яка не подала заяву на прийняття спадщини та не повідомила позивача як свою дочку про таке. Маючи намір вчинити відчуження своїй дочці 3/4 частки домоволодіння та земельної ділянки, стало відомо що 1/4 частки й надалі належить померлій тітці, майно якої ніким не було успадковане. Входячи до п`ятої черги спадкування, позивач бажає висловити право на спадкування частки нерухомого майна померлої тітки, як єдиний спадкоємець з таким наміром, однак строк пропущено з поважних причин: окрім того, що мати не повідомила про неприйняття спадщини, а позивач ніколи не відмовлялась від неї, однак за ступенем спорідненості заяву вчасно не подала, у позивача є на утриманні неповнолітня дочка позивача є інвалідом ІІ групи з дитинства, тому позивач постійно здійснює догляд за нею та часто лікує її за кордоном, в 2020 році був запроваджений карантин, а з лютого 2024 року воєнний стан, з початком якого дочка проживає за кордоном, інших спадкоємців немає. Нотаріус 28.03.2024р. відмовила у прийнятті заяви за пропуском строків подання такої. У зв`язку з цим позивач просить поновити їй строк на подачу заяви про прийняття спадщини. Позивач у судове засідання не з`явилась, однак її представником подано заяву за змістом якої позовні вимоги підтримав з мотивів зазначених у позовній заяві, просив їх задовольнити, розгляд справи здійснювати без їх участі. Відповідач у судове засідання не з`явилась, належним чином повідомлялась про час і дату судового засідання, однак подала 04.06.2024р. заяву про розгляд справи за відсутності представника, щодо задоволення поклалась на розсуд суду. Відповідно до ч.2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши докази, які надані позивачем на обґрунтування позовних вимог, з`ясувавши таким чином фактичні обставини справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. Судом встановлено, що [INFO] померла її тітка (мамина рідна сестра) [PERSON] , [INFO] , що підтверджується Свідоцтвом про смерть виданого повторно 14.03.2024р. (а.с.11, 14-15). Позивач [PERSON] є дочкою [PERSON] , що підтверджується Свідоцтвом про народження та реєстрацією шлюбу після якого отримано прізвище [PERSON] (а.с.16-17). [PERSON] та [PERSON] є рідними сестрами, батьками яких є [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується Свідоцтвом про народження та витягом з Державного реєстру цивільного стану. Після її смерті відкрилася спадщина на 1/4 домоволодіння в [ADDRESS] , інша частина якого тобто 3/4 належить позивачу, а 28.03.2024 року заведена спадкова справа\~ (а.с.13, 19-37). 28.03.2024р. приватний нотаріус Івано-Франківського міського нотаріального округу Кочан М.В. відмовила [PERSON] у прийнятті заяви про прийняття спадщини, у зв`язку з тим, що нею пропущено строк, встановлений для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , та рекомендовано звернутися до суду для встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини (а.с. 12). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України). Відповідно до ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. За змістом ч. 1, 2 ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Згідно ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з дня відкриття спадщини і протягом якого відповідно до ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Частиною 2 ст. 1270 ЦК України передбачено, що якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Тобто право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Враховуючи викладене, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: по-перше, у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; по-друге ці обставини визнані судом поважними. Відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України N 7 від 30 травня 2008 р. «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Представником позивача подано запит [PERSON] , яка повідомила, що до 2001 року все нерухоме майно належало матері двох сестер, тобто [PERSON] , яка у вересні 2001 року подарувала [PERSON] , через що відносини між сестрами [PERSON] та [PERSON] \~ значно погіршилися. У 2006 році все майно (житловий будинок та 2 земельні ділянки) було подароване [PERSON] своїй дочці [PERSON] , однак у судовому порядку сестра [PERSON] визнала за собою 1/4 частки нерухомого майна. Успадковувати частку майна після смерті сестри, не бажала, однак про це доньці [PERSON] не повідомила. Інших спадкоємців у померлої сестри немає. Обгрунтовуючи підстави позову зазначено, що позивачу стало відомо що 1/4 частки й надалі належить померлій тітці у січні 2024 року, майно якої ніким не було успадковане. Входячи до п`ятої черги спадкування, позивач бажає висловити право на спадкування частки нерухомого майна померлої тітки, як єдиний спадкоємець з таким наміром, оскільки мати відмовилась від наміру на успадкування, однак строк пропущено з поважних причин: окрім того, що мати не повідомила про неприйняття спадщини, а позивач ніколи не відмовлялась від неї, однак за ступенем спорідненості заяву вчасно не подала, у позивача є на утриманні неповнолітня дочка позивача є інвалідом ІІ групи з дитинства (а.с.38-63), тому позивач постійно здійснює догляд за нею та часто лікує її за кордоном, в 2020 році був запроваджений карантин, а з лютого 2024 року воєнний стан, з початком якого дочка проживає за кордоном, інших спадкоємців немає. За вимогами ст.12,13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Враховуючи викладене, зважаючи, що позивач, який є спадкоємцем за законом п`ятої черги, не змогла з поважних, об`єктивних та незалежних від неї причин в межах строку, відведеного для звернення, звернутися з відповідною заявою до нотаріальної контори про прийняття спадщини, що у встановленому порядку не спростовано, встановлення додаткового строку для прийняття спадщини є єдиним шляхом отримання спадкового майна, а тому суд вважає за можливе позовні вимоги задовольнити, однак оскільки строк у вимогах не зазначено, визначити такий строк у два місяці.

Outcome: approved