Jurisdiction: civil
Date: 2024-07-10 00:00:00

Свої вимоги до суду позивач [PERSON] мотивував тим, що рішенням Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області розірвано шлюб між ним та [PERSON] , який було зареєстровано у виконавчому комітеті Войнашівської сільської ради Барського району Вінницької області 10.06.2017 р. У шлюбі з відповідачем у них народилася донька, [PERSON] , [INFO] . У свідоцтві про народження дитини батьком вказано [PERSON] . Спільне подружнє життя з колишньою дружиною не склалося через постійні непорозуміння, суперечки, докори, образи та відсутність довіри та відвертості в спілкуванні. У вересні 2023 року, від відповідачки позивач дізнався, що він не являється біологічним батьком дитини, [PERSON] . Позивач просив виключити з актового запису № 14 від 15.11.2017 року [PERSON] , запис про нього, [PERSON] , як батька дитини. Позивач та адвокат позивача Черепащук Р.А. скерували заяву про розгляд справи без їхньої участі, позовні вимоги підтримали та просили позов задовольнити в повному обсязі. Відповідачка скерувала до суду заяву, у якій позовні вимоги визнала повністю. Вказала, що [PERSON] не є батьком дитини, а тому не заперечувала проти задоволення позову. За приписами ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Дослідивши зібрані в справі письмові докази, суд вважає за можливе ухвалити рішення у справі в підготовчому засіданні, у зв`язку з існуванням визначених ч.3 ст.200 ЦПК України умов, та задовольнити позовні вимоги з огляду на наступне. Відповідно до ч.1 ст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи. Не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників, їхніх представників. Відповідно до ч.4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Судом встановлено, що 17.02.2022 рішенням Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області розірвано шлюб між [PERSON] та [PERSON] , який було зареєстровано у виконавчому комітеті Войнашівської сільської ради Барського району Вінницької області 10.06.2017 р., актовий запис №2. У шлюбі в сторін народилася донька [PERSON] , [INFO] , про що складено актовий запис №14, та видано Свідоцтво про народження серії [NUMBER] . Згідно актового запису № 14 від 15.11.2017 року, про народження [PERSON] , вказано відомості про матір: [PERSON] ; відомості про батька: [PERSON] . Відповідно до ст. 136 СК України, особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття. Оспорювання батьківства неможливе у разі смерті дитини. Не має права оспорювати батьківство особа, записана батьком дитини, якщо в момент реєстрації себе батьком дитини вона знала, що не є її батьком, а також особа, яка дала згоду на застосування допоміжних репродуктивних технологій відповідно до частини першої статті 123 цього Кодексу. Пунктом 11 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» від 15 травня 2006 року №3 встановлено, що судам слід ураховувати, що відповідно до ст. 136 СК оспорювання батьківства можливе тільки після реєстрації народження дитини і до досягнення нею повноліття, а в разі її смерті не допускається. Оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст. 136 СК) - шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини, а також жінка, котра народила дитину в шлюбі (ст. 138 СК), - звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини. При цьому відповідні вимоги жінки суд може задовольнити лише за умови подання іншою особою заяви про своє батьківство. Особа, яка в момент реєстрації її батьком дитини знала, що не є таким, а також особа, котра дала згоду на штучне запліднення своєї дружини, не мають права оспорювати батьківство. Для вимог чоловіка про виключення відомостей про нього як батька з актового запису про народження дитини позовної давності не встановлено, а для вимог жінки про виключення з цього запису відомостей про її чоловіка як батька позовна давність становить один рік і її перебіг починається з дня реєстрації дитини. Згідно матеріалів справи, вбачається, що відповідачкою було надано згоду на виключення запису про Позивача, як батька з актового запису про народження дитина. 07.02.2024 року ухвалою Барського районного суду Вінницької області призначено у справі судово-медичну молекулярно-генетичну експертизи. 02.05.2024 року ухвала Барського районного суду Вінницької області про призначення експертизи разом з матеріалами цивільної справи № 125/2407/23 повернута з експертної установи в зв`язку з неможливістю надання висновку судово-медичної молекулярно-генетичної експертизи, оскільки відповідач [PERSON] відмовилася прибути до експертної установи з дитиною для відбору зразків. Відповідно до ст. 109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні. Відповідно до п.п. 20 п. 1 Розділу ІІІ Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18 жовтня 2000 року №52/2 з відповідними змінами, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану. Відповідно до п. 2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, які затверджено наказом Міністерства юстиції України 12.01.2011 96/5 та зареєстровано в Міністерстві юстиції України 14 січня 2011 р. за N 55/18793, рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану є підставою для внесення таких змін. Відповідно до п.2.16.4.Розділу II Правил на підставі рішення суду про визнання батьківства (материнства) в актовому записі про народження змінюються відомості про батька та вносяться пов`язані з цим інші зміни згідно із зазначеними в рішенні суду. Відповідно до п. 2.18 Правил зміни до актового запису цивільного стану вносяться відділом державної реєстрації за місцем зберігання відповідного актового запису цивільного стану, крім випадків, встановлених у п.2.28 цього розділу. Враховуючи вище викладене, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими і такими, що підлягають до задоволення у повному обсязі.

Outcome: approved