Jurisdiction: civil
Date: 2024-07-02 00:00:00

\~У червні\~2023\~року\~АТ\~«КБ «Глобус»\~звернулося\~до\~суду з\~позовом\~до\~ [PERSON] \~про\~стягнення\~заборгованості за кредитним договором. В обґрунтування позову вказувало, що 18.04.2017 року між банком та [PERSON] укладено договір на відкриття поточного рахунку та обслуговування платіжної картки шляхом подачі заяви-анкети №17/321 на приєднання до вказаного договору, яким встановлено ліміт овердрафту 50000 грн., строк дії 68 місяці з 18.04.2017 року по 30.12.2022 року, фіксована процентна ставка у разі непогашення кредитної заборгованості у пільговий період кредитування (річних) 46,80%, процентна ставка в пільговий період кредитування (річних) - 0,000001%. При цьому, пунктом 1.1.18 договору визначено, що пільговий період кредитування це період кредитування, що починається з дня виникнення заборгованості по дозволеному овердрафту та діє протягом 30 календарних днів з дати виникнення заборгованості по дозволеному овердрафту. Згідно п.1.2.3 договору сторони погодили, що проценти за користування овердрафтом нараховуються в розмірі та валюті рахунку за фактичний строк користування кредитними коштами, виходячи із щоденного підсумкового залишку заборгованості по рахунку в розмірі процентної ставки, зазначеної тв. Заяві на приєднання та тарифах банку. Оскільки [PERSON] не здійснено своєчасне погашення (повернення) грошових коштів за овердрафтом після завершення пільгового періоду та не сплачено проценти за користування дозволеним овердрафтом, банком нараховані проценти у розмірі 46,80 % на суму існуючої заборгованості за овердрафтом. В той же час відповідачем здійснювалося й часткове погашення заборгованості. Разом з тим, зважаючи на те, що відповідачем не було виконано умов п. 3.4.14, 3.4.15 договору щодо\~повернення кредиту\~та процентів\~у строки\~та порядку,\~визначені договором,\~банк просив\~суд стягнути\~з відповідача\~на його\~користь заборгованість\~за договором,\~яка станом\~на 01 травня 2023\~ року складає\~77\~001\~грн.\~12\~коп.,\~в тому\~числі прострочена\~заборгованість по тілу\~кредиту в розмірі 48665\~грн.\~40\~коп.;\~прострочена заборгованість\~по сплаті процентам\~ 28335\~грн.\~72\~коп. Заочним рішенням Першотравневого районного суду м. Чернівці від 14 вересня 2023 року стягнуто з [PERSON] на користь АТ«Комерційний банк «Глобус» заборгованість за договором на відкриття поточного рахунку та обслуговування платіжної картки від 18.04.2017 року в розмірі 77\~001 грн. 12 коп., в тому числі: 48665 грн. 40 коп. прострочена заборгованість по кредиту; 28\~335 грн. 72 коп. прострочена заборгованість по процентам, 2 684 грн. 00 коп. судового збору, а також витрати на професійну правничу допомогу в сумі 6 000 грн. 00 коп. Не погоджуючись із вищевказаним заочним рішення, представник відповідача [PERSON] подала заяву про скасування заочного рішення й відповідно ухвалою Першотравневого районного суду м. Чернівці від 13 березня 2024 року вказане заочне рішення скасоване з призначенням справи до судового розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомлення (викликом) сторін. Під час розгляду справи, представник банку позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив їх задовольнити. Надав суду пояснення, що в матеріалах справи міститься розписка про отримання [PERSON] платіжної картки АТ КБ «Глобус», яку він отримав 18.04.2017 року, про що свідчить його підпис, також зазначав, що факт користування кредитними коштами підтверджується випискою по договору. Крім того, вказував, що детальний розрахунок заборгованості та виписка з клієнтських рахунків сформована відповідно до норм діючого законодавства України є належним доказом по справі. Таким чином, вважає, що позовні вимоги банку підлягають задоволенню в повному обсязі. Також звернув увагу суду на те, що доводи відповідача про незаконність зміни процентної ставки є безпідставними, оскільки згідно договору на відкриття поточного рахунку та обслуговування платіжної картки ПАТ «КБ «ГЛОБУС», пунктами 5.1, 5.1.1, 5.1.2 підтверджено право банку у випадку зміни економічної ситуації змінювати умови договору, у тому числі й в частині тарифів та зміни процентної ставки й відповідно після зміни процентної ставки позичальник у разі незгоди не був позбавлений права на розірвання кредитного договору, однак своїм правом не скористався. Вказував й на те, що укладений між сторонами договір відповідно до п. 5.11 договору набуває чинності в день отримання банком від клієнта письмової заповненої та підписаної заяви на приєднання і діє до закриття рахунку та виконання сторонами всіх належних за договором зобов`язань, що не позбавляло банк права здійснювати нарахування відсотків й після 30 грудня 2022 року. Відповідач та його представник [PERSON] в судове засідання не з`явилися, однак у матеріалах справи міститься заява про розгляд справи без їх участі, а також подали письмовий відзив\~на \~позов,\~в \~якому вони\~просила в\~задоволенні \~позовних вимог\~ відмовити\~у повному\~обсязі. При цьому, вказала, що АТ «Комерційний банк\~«Глобус» не\~надано належних\~та допустимих\~доказів на\~підтвердження факту\~видачі кредитних\~коштів [PERSON] \~та наявності\~заборгованості у\~заявленому розмірі,\~та наданий\~ними розрахунок\~заборгованості за\~простроченим тілом\~кредиту не\~є первинним\~документом.Також, вказувала, що сторони в заяві-анкеті № 17/321 від 18.04.2017 року погодили кінцевий термін строку кредитування 30.12.2022 року, тому вважає, що нарахування банком процентів за користування кредитними коштами після 30.12.2022 року є безпідставним. Просила суд відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. Заслухавши пояснення представника АТ «КБ «Глобус», дослідивши письмові докази по справі, суд приходить до наступного. Так, згідно ч.1 ст.2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Частиною першою ст. 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до вимог ст.89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом встановлено, що 18.04.2017 року [PERSON] підписав заяву-анкету № 17/321 на приєднання до Договору на відкриття поточного рахунку та обслуговування платіжної картки АТ «КБ «Глобус». На підставі вказаної заяви АТ «КБ «Глобус» на ім`я [PERSON] відкрито картковий рахунок, на який встановлено овердрафт за програмою кредитування овердрафт «Запасочка» для операцій з платіжною карткою із встановленим лімітом 50 000 грн., строк дії 68 місяці з 18.04.2017 року по 30.12.2022 року, фіксована процентна ставка у разі непогашення кредитної заборгованості у пільговий період кредитування (річних) 46,80%, процентна ставка в пільговий період кредитування (річних) - 0,000001% (а.с.15-16). Так, відповідно до частин першої, другої\~статті 207 ЦК України\~правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом статей\~626,\~628 ЦК України\~договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою\~статті 638 ЦК України\~встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. У\~статті 526 ЦК України\~передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до частини першої\~статті 1054 ЦК України\~за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша\~статті 1048 ЦК України). Частиною другою\~статті 1054 ЦК України\~встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). Згідно із частиною першою\~статті 633 ЦК України\~публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. За змістом\~статті 634 цього Кодексу\~договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Таким чином, Анкета-заява разом із Договором на відкриття поточного рахунку та обслуговування платіжної картки АТ «КБ «Глобус», Правилами користування платіжними картками АТ «КБ «Глобус» у сукупності складають умови укладеного сторонами кредитного договору. Сторонами в належний спосіб досягнуто домовленість про умови кредитування, що свідчить про обґрунтованість заявлених вимог та наявність підстав для їх задоволення. При цьому, матеріали справи містять Анкету-заяву №17/321, згідно якої [PERSON] висловив свою згоду на приєднання до договору на відкриття поточного рахунку та обслуговування платіжної картки АТ «КБ «Глобус» (для фізичних осіб) від 18.04.2017 року та своїм підписом підтвердив публічну пропозицію ПАТ «КБ «Глобус» на укладення цього договору, яка розміщена на сайті ПАТ КБ «Глобус» www.globusbank.com.ua і беззастережно приєднується до умов цього Договору, усвідомлює, що Договір вважається укладеним з дня отримання банком заповненої та підписаної відповідачем заяви-анкети на приєднання до договору на відкриття поточного рахунку та обслуговування платіжної картки ПАТ «КБ «Глобус» (для фізичних осіб); ознайомлений та цілком згодний з умовами Договору ПАТ «КБ «Глобус», діючими картковими лімітами, Тарифами, умовами Програми кредитування, Правилами користування міжнародними платіжними картками; підтвердив, що всі умови Договору ПАТ «КБ «Глобус» йому зрозумілі та не потребують додаткового тлумачення, свій примірник цієї Заяви-анкети, Довідку про розрахунок орієнтованої сукупної вартості споживчого кредиту та реальної процентної ставки та Лист повідомлення про умови кредитування та орієнтовну сукупну вартість кредиту в ПАТ «КБ «Глобус» отримав в день укладення Договору (підписання заяви-анкети). Таким чином, підписанням Заяви-анкети відповідач погодився на приєднання до умов Договору на відкриття поточного рахунку та обслуговування платіжної картки ПАТ «КБ «Глобус». Зокрема, положення пункту 1.1.12. Договору на відкриття поточного рахунку та обслуговування платіжної картки, надалі -\~ПК, ПАТ «КБ «ГЛОБУС» (для фізичних осіб) визначено, що овердрафт - кредит, який надається Банком Клієнту в разі перевищення суми операції Держателем\~ПК\~залишку коштів на Рахунку та в інших випадках, визначених цим Договором (Дозволений овердрафт та Недозволений овердрафт). Крім того, відповідно до умов договору, пільговий період кредитування - це період кредитування, що починається з дня виникнення заборгованості по Дозволеному овердрафту, та діє протягом 30 календарних днів з дати виникнення заборгованості по Дозволеному овердрафту (п. 1.1.18. Договору). Також умовами договору визначено, а саме у п. 3.4.14. Договору, що Позичальник (Клієнт) зобов`язується сплатити проценти за користування Дозволеним овердрафтом в строк до 10 (десятого) числа місяця, наступного за місяцем їх нарахування або в день розірвання договору, у разі досягнення сторона домовленості про розірвання цього Договору на підставі заяви на розірвання Договору або у разі дострокового розірвання Договору відповідно до п.3.1.6. Договору. Оскільки, [PERSON] не здійснено погашення заборгованості за Договором у строки та спосіб визначені Договором, АТ «КБ «Глобус» здійснено нарахування процентів за користування Овердрафтом за весь строк користування кредитними коштами, які проценти відповідно до 1.2.5. Договору перенесені на прострочену заборгованість. Разом з тим, відповідно до умов Договору, строк дії ліміту овердрафту не звільняє [PERSON] від обов`язку сплатити проценти за весь фактичний строк користування кредитними коштами. Відповідно до п. 3.1.6. Договору, у випадку невиконання або неповного виконання Клієнтом умов Договору (в т.ч. одноразового прострочення сплати процентів за користування Овердрафтом, суми комісії за надані Банком послуги), Банк має право заблокувати\~ПК, а також у разі виникнення обставин вказаних в п.3.1.14 даного Договору, заблокувати ліміт Дозволеного овердрафту та достроково розірвати даний Договір та стягнути повну суму заборгованості за Договором на момент його розірвання. Згідно з п. 3.1.14. цього Договору, Банк має право вимагати дострокового повного повернення заборгованості за Дозволеним овердрафтом, у випадку невиконання або неповного виконання Клієнтом зобов`язань за Договором. У позичальника виникла прострочена заборгованість за овердрафтом та процентами, що підтверджується випискою по договору та розрахунком заборгованості. Відповідно до Тарифів Банку, при видачі готівкових коштів у касі банку та/або при знятті готівкових коштів з банкоматів, з Позичальника стягувалась комісія за видачу овердрафта (кредитних коштів), а також при направлені запиту щодо залишку коштів на рахунку (СМС-Банкінг) стягувалась комісія, яка списана Банком за рахунок кредитних коштів Позичальника, що підтверджується випискою по договору та розрахунком заборгованості. Пунктом 3.4.15. Договору вказано, що Відповідач зобов`язаний повернути заборгованість за Дозволеним овердрафтом в межах строку дії Ліміту дозволеного овердрафту, зазначеного в п.2.5. Договору, а заборгованість за Недозволеним овердрафтом в день її виникнення. Згідно пункту 3.4.16. ст. 3.4. Договору «Клієнт Зобов`язується», за користування неповернутою в строк сумою Дозволеного овердрафту та/або непогашення в строк процентів за користування ним, сплачувати проценти та штрафи відповідно до умов цього Договору та Тарифів банку. У зв`язку з чим Банком до Позичальника було застосовано штрафні санкції, що підтверджується випискою по договору та розрахунком заборгованості. Крім того, матеріали справи містять виписку по договору, зі змісту якої вбачається, що позичальник користувався коштами, знімав готівку, придбавав товари, частково погашав кредит тощо, що спростовує доводи відповідача про відсутність доказів отримання ним грошових коштів згідно спірного кредитного договору. Однак, матеріали справи не містять відомостей про те, що позичальник має погашену заборгованість перед банком, або звертався до банку з заявою про розірвання укладеного договору й відповідно доказів на підтвердження вказаного відповідачем суду не надано. Виходячи із наведеного, суд вважає, що до стягнення підлягає сума заборгованості по простроченому тілу кредиту в розмірі 48\~665 грн. 40 коп. Пред`являючи вимоги про стягнення заборгованості за кредитним договором, банк просив, крім заборгованості за простроченим тілом кредиту, стягнути заборгованість за простроченими відсотками за користування кредитом. Підписаною відповідачем Анкетою-заявою, якою оформлено кредитний договір, встановлено, що фіксована процентна ставка у разі непогашення кредитної заборгованості у пільговий період кредитування (% річних) встановлена у розмірі 36 % (а.с. 10). При цьому, як убачається з наданих банком розрахунків суми боргу, процента ставка в розмірі 36 відсотків на суму боргу нараховувалася до 21 лютого 2028 року , й відповідно з цієї дати на підставі п. 5.1, пп. 5.1.1 договору до 27 грудня 2020 року було змінено процентну ставку до 42 %, а з 27 грудня 2020 року до 46, 8 %. Згідно розрахунку заборгованості по позичальнику станом на 30 квітня 2023 року утворилася заборгованість в розмірі 77001,12 грн., яка складається з: прострочена заборгованість по кредиту 48665, 40 грн.; прострочена заборгованість по процентам 28335,72 грн. За таких обставин, зважаючи на те, що [PERSON] не виконано умови п. 3.4.14, 3.4.15 Договору, внаслідок чого виникла заборгованість за Договором, яка станом на 30. 04.2023 року складає 77\~001 грн. 12 коп. При цьому, відповідачем не надано суду будь-яких належних та допустимих доказів, які б спростовували поданий позивачем розрахунок заборгованості матеріали справи не містять. З врахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що вимога про стягнення заборгованості щодо сплати процентів підлягає задоволенню за весь період користування кредитними коштами згідно вимог АТ «КБ «Глобус» станом на 30.04.2023 рік. Відповідно до вимог частин 3 та 4\~статті 12 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Згідно із частиною першою\~статті 76 ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша\~статті 77 ЦПК України). Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 79 ЦПК України). Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частина перша\~статті 80 ЦПК України). Доводи представника відповідача, що згідно розрахунку заборгованості нарахування відсотків здійснювалося Банком за ставкою 46,8% річних, хоча сторони визначили при підписанні Заяви\~анкети 36 %, вказана ставка є фіксованою і не підлягає змін, суд вважає необґрунтованими, оскільки порядок застосування банком підвищенні процентної ставки визначено кредитним договором, а саме п. 5.1 , 5.1.2 договору, з умовами якого погодився відповідач й відповідно своїх заперечень на адресу банку щодо збільшення процентної ставки не надавав. Також безпідставними є доводи представника відповідача про те, що після встановленого у Заяві-анкеті строку дії ліміту овердрафту вимоги Банку про стягнення відсотків не ґрунтуються не вимогах чинного законодавства, оскільки згідно умов Анкети-заяви відповідач наддав право банку на подовження строку дії овердрафту та збільшення ліміту. За таких обставин, суд оцінивши наявні в матеріалах справи докази, приходить до висновку, що [PERSON] взяті на себе зобов`язання за укладеним з банком договором щодо повернення отриманих коштів не виконує, а також не надав суду доказів на спростування суми боргу та виконання грошових зобов`язань, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення позову. У відповідності до вимог ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Отже, з відповідача на користь позивача підлягають стягнення понесенні останнім судові витрати, оскільки позов підлягає задоволенню в повному обсязі та матеріали справи не містять доказів наявності підстав для звільнення відповідача від сплати судового збору відповідно до вимог ст. 5 Закону України «Про судовий збір». Також позивач, у зв`язку із захистом свої прав поніс судові витрати які складають із наступного: витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 6 000 грн. 00 коп. Вирішуючи питання про розподіл судових витрат суд керується наступним. Положеннями ст.137\~ЦПК\~України регламентовано, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правової допомоги за рахунок держави. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану з справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів, тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. За змістом ч.1 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до ч.3 ст.141\~ЦПК\~України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися. \~ \~ \~ \~Згідно ст.30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 05.07.2012 року, гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час. Таким чином, документально підтверджені судові витрати на професійну правничу допомогу адвоката, пов`язані з розглядом справи, підлягають компенсації. Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, зокрема рішення від 30.03.2004 року у справі «Меріт проти України», заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим. У наданому письмовому відзиві представник відповідача зазначала на те, що розмір заявлених витрат на правничу допомогу є завищеним та таким, що не відповідає критеріям розумності та реальності адвокатських витрат. Звертав увагу на те, що заявлені витрати не відповідають рівню складності справи та не відповідають принципу співрозмірності. Згідно вимог ч.5\~ст.137 ЦПК України\~у разі дотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Даючи оцінку зазначеним вище аргументам, наведеним у запереченнях, суд враховує їх з огляду на складність справи та наявність численної усталеної судової практики в аналогічних справах, ціну позову та її значення для сторін, обсяг наданих адвокатом послуг та виконаних робіт й відповідно приходить до висновку, що витрати на правничу допомогу у розмірі 6 000 гривень є неспівмірними та підлягають зменшенню до 3 000 гривень.

Outcome: approved