Jurisdiction: civil
Date: 2024-07-15 00:00:00

24.03.2023 року до Жовтневого районного суду м. Запоріжжя надійшов позов [PERSON] до Міністерства юстиції України про визнання протиправними та скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу, стягнення моральної шкоди. Позовні вимоги обґрунтовано тим, що Позивач з 09.04.2019 була призначена на посаду директора Дніпропетровського науково - дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України згідно Контракту № 5 від 09.04.2019 строком до 08.10.2019. Відповідно до Додаткової угоди про продовження терміну дії Контракту від 09.04.2019 № 5, укладеної 20.08.2019 - продовжено термін дії вказаного Контракту на 5 (п`ять) років - до 08.10.2024. 21.12.2022 наказом Міністерства юстиції України № 5751/5 Контракт № 5 від 09.04.2019 було припинено до закінчення терміну його дії у зв`язку із невиконанням позивачем обов`язків, передбачених законодавством та звільнено з займаної посади відповідно до пункту 8 частини 1 статті 36 Кодексу законів про працю України та пункту 17 Контракту. 20.01.2023 за наказом в.о. директора Дніпропетровського науково - дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України № 28-к/м, позивача звільнено з посади директора з 23.01.2023 до закінчення терміну дії Контракту, у зв`язку з невиконанням обов`язків, передбачених законодавством, статутом та Контрактом, згідно пункту 8 частини 1 статті 36 Кодексу законів про пацю України, пунктом 17 Контракту № 5 від 09.04.2019 ( зі змінами). На підставі Наказу Міністерства юстиції України від 21.12.2022 № 5751/5 «Про припинення контракту та звільнення». Позивач зазначає, що причиною її незаконного звільнення стали висновки комісії викладені в Акті про планову виїзну комплексну перевірку діяльності Дніпропетровського науково - дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України за період з 2020 по жовтень 2022 включно від 02.12.2023 року, яка була проведена відповідно до повідомлення Департаменту експертного забезпечення правосуддя від 10.11.2022 року, на підставі Наказу Міністерства юстиції України № 2800/7 від 04.11.2022. Позивач вважає, що План проведення перевірки діяльності Дніпропетровського науково - дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України не узгодженим і не регламентованим з Порядком проведення перевірок діяльності науково - дослідних установ судових експертиз Міністерства юстиції України №3475/5 від 11.11.2019 року, оскільки ним додатково передбачено ще три напрямки для перевірки, а саме: дотримання вимог антикорупційного законодавства ( п. 3), організація та впровадження заходів, що вживаються для протидії правопорушень та дотримання законодавства під час виконання завдань покладених на Інститут (п. 4), матеріально - технічне забезпечення (п. 6). Відповідно до п. 5 розділу V Порядку проведення перевірок діяльності науково - дослідних установ судових експертиз Міністерства юстиції України №3475/5 від 11.11.2019 року, упродовж п`яти робочих днів з моменту отримання акту, тобто 06.12.2022 року, що підтверджується супровідним листом № 115279/6.1/27-22, а саме - 13.12.2022 року за вих. № 3449/02/2-22, позивачем був направлений до Департаменту експертного забезпечення правосуддя Міністерства юстиції України План заходів щодо усунення недоліків, встановлених актом від 02.12.2022 року, за результатами перевірки діяльності Інституту із зазначенням, що заперечення до акту перевірки будуть направлені у термін до 27.12.2022 року. Вказаний план заходів щодо усунення недоліків, затверджений наказом від 12.12.2022 року № 51 - од та розрахований до виконання на 2 місяці. Однак, до спливу вказаного терміну, тобто 23.01.2023, Позивача було звільнено із займаної посади. Позивач вважає висновки комісії, що відображені в Акті перевірки від 02.12.2023 року такими, що побудовані виключно на припущеннях, а дії Міністерства юстиції України щодо її звільнення незаконними, так як при проведенні планової виїзної комплексної перевірки комісія вийшла за межі повноважень, наданих Порядком проведення перевірок діяльності науково - дослідних установ судових експертиз Міністерства юстиції України №3475/5 від 11.11.2019 року, результат якої фактично було визначено як причину її звільнення з посади. Також позивач зазначає, що незаконне звільнення спричинило для неї моральних страждань та переживань. Через втрату роботи вона та її родина своєчасно не отримали кошти, на які вправі були розраховувати при плануванні свого бюджету. У зв`язку із втратою роботи позивач мала докладати додаткових зусиль для організації свого життя, що спричинило розлад здоров`я. Прохала суд визнати протиправним та скасувати наказ Міністерства юстиції України №5751/5 від 21 грудня 2022 року про припинення Контракту №5 від 09.04.2019 року та наказ №28-к/мр від 20.01.2023 року про звільнення [PERSON] з посади директора Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України з 23.01.2023 року. Поновити [PERSON] на посаді директора Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України. Стягнути з Міністерства юстиції України на її користь заробітну плату за час вимушеного прогулу з 23.01.2023 року по дату постановлення рішення. Стягнути з Міністерства юстиції України на її користь моральну шкоду у розмірі 100 000,00 гривень та судові витрати. Ухвалою Жовтневого районного суду м.Запоріжжя від 28.03.2023 року позовну заяву залишено без руху./Т.1 а.с.137/. 28.03.2023 через канцелярію суду надійшло клопотання від представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду, яке обґрунтовано тим, що у справах про звільнення встановлено місячний строк з дня вручення копії наказу про звільнення або з дня видачі трудової книжки. Документи,подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду відповідно до ст.126 ЦПК України,крім випадків,передбачених цим Кодексом,оскільки позивачем пропущений місячний строк звернення до суду встановлений нормами статті 233 КЗпП України./Т.1 а.с.239-243/. 29.03.2023 через канцелярію суду надійшло клопотання від представника позивача про поновлення позивачу строку на звернення до суду з позовною заявою, обґрунтовуючи тим, що з первинним позовом про визнання протиправним та скасування наказу про звільнення позивач звернулася до Запорізького окружного адміністративного суду в межах встановленого законом строку, а саме 22.02.2023року. Проте, суд на стадії підготовчого провадження 22.03.2023р.у справі № 280/1186/23 дійшов висновку, що даний спір не є публічно-правовим, тому має бути розглянутий в порядку цивільного судочинства, місцевим загальним судом. Ухвалу Запорізького окружного адміністративного суду по справі стороною позивача було отримано 24.03.2023року. Позивачкою було одразу ж 24.03.2023 р. переподано позов до Жовтневого районного суду м. Запоріжжя./Т.2 а.с.6-7/. Ухвалою суду від 10.04.2023 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, визначено провести розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін, сторонам встановлено строки для подання заяв по суті справи./Т.2 а.с.21/. 28.04.2023 на адресу суду від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому він просить відмовити у задоволенні позову в повному обсязі, вважає позовну заяву безпідставною та необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню, виходячи з наступних обґрунтувань. Перевірку роботи було проведено у відповідності до вимог ст. 19 Конституції України, згідно з підпунктом 95 пункту 4, підпункту 4 пункту 5 Положення про Міністерство юстиції України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02.07.2014 № 228, ст. 21, п.8, ч. 1, ст. 36 КЗпП України. Відповідно до пункту 17 Контракту, контракт припиняється, зокрема за невиконання директором наказів та доручень Міністерства або його обов`язків, передбачених законодавством, Статутом та Контрактом. Укладаючи контракт, позивач погодився з його умовами у тому числі з підвищеною відповідальністю за порушення його умов. Порушення хоча б одного з пунктів контракту є підставою для його дострокового розірвання. Обґрунтовуючи свої заперечення відповідач посилається на судову практику (постанови Верховного Суду від 18.01.2023 у справі №301/100/22 та від 17.04.2019 у справі №235/774/18.) Відповідач не погоджується з твердженнями Позивача, що у наказі про звільнення ніяким чином не обґрунтовано підставу звільнення та у чому саме виразилось порушення, яке призвело до звільнення з огляду на наступне. Підставою для звільнення стали неодноразові порушення вимог Контракту, положень чинного законодавства, Статуту Дніпропетровського науково - дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України, наказів Міністерства юстиції, невиконання доручень керівництва Мін`юсту з боку директора Дніпропетровського науково - дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України [PERSON]., що були встановлені за результатами проведеної комплексної перевірки діяльності Дніпропетровського науково - дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (за період з 2020 року по жовтень 2022 року) та детально відображені в Акті за результатами комплексної виїзної перевірки діяльності Дніпропетровського науково - дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України. Відповідач заперечує твердження позивача про те, що комісія при проведенні вказаної перевірки вийшла за межі повноважень наданих їй Порядком 3475/5, є необґрунтованими й безпідставними та спростовуються пунктом 3 розділу II Порядку перевірок НДУСЕ, який передбачає організацію проведення перевірок як певних напрямів діяльності НДУСЕ так і окремих питань, що підлягають перевірці. За результатами складеного Акту, враховуючи чисельні порушення, які були встановлені в результаті проведеної перевірки діяльності Дніпропетровського науково - дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України, з урахуванням пункту 7 розділу V Порядку перевірок НДУСЕ, доповідною запискою від 15.12.2022 № 1439-6.1- 22 результати перевірки Дніпропетровського науково - дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України було доведено Міністру юстиції України з пропозицією розглянути питання щодо вжиття заходів реагування за виявленими під час перевірки фактами порушень в роботі директора Дніпропетровського науково - дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України, зокрема ініціювати дострокове розірвання Контракту з [PERSON] . Копія Плану заходів щодо усунення порушень, виявлених під час вищезазначеної перевірки, затвердженого наказом Дніпропетровського науково - дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України від 12.12.2022 № 52-од, яка направлена листом від 13.12.2022 № 3449/02/2-22, вказує на визнання керівником НДІСЕ порушень, зазначених у Акті. Також відповідач зазначає, що заперечень стосовно фактів та висновків, зазначених в Акті перевірки, від Позивача у встановлені пунктом 5 розділу V Порядку перевірок НДУСЕ строки до Міністру юстиції України не надходило. Відповідач стверджує, що Міністерством юстиції України була повністю дотримана процедура проведення комплексної виїзної перевірки діяльності Дніпропетровського науково - дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України. Щодо стягнення моральної шкоди Відповідач вважає, що Позивачем не доведено і не надано суду відповідних доказів завдання їй моральної шкоди з боку Міністерства юстиції України, а також не наведено доводів, з яких [PERSON] виходила при визначенні розміру цієї шкоди, тому вимоги позовної заяви щодо відшкодування моральної шкоди є безпідставними./Т.2 а.с.31-46/. Ухвалою від 05.05.2023 задоволено клопотання представника відповідача про розгляд справи у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою комплексу технічних засобів та програмного забезпечення «EasyCon»./Т.3 а.с.69/. 05.05.2023 року до суду від представника Міністерства юстиції України Коваль Є.В. надійшло клопотання про залучення у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Дніпропетровський науково-дослідний інститут судових експертиз Міністерства юстиції./Т.3 а.с.72-73/. 05.05.2023 року від представника Міністерства юстиції України Коваль Є.В. надійшло клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження / Т.3 а.с.87-95/. 09.05.2023 року від представника позивача адвоката Богач А.О. надійшла відповідь на відзив, в якій зазначила,що підставою для звільнення, яка зазначена в Наказі Міністерства юстиції України № 5751/5 від 21.12.2022 слугувало порушення пункту 17 Контракту № 5 від 09.04.2019 (зі змінами). Пунктом 17 Контракту № 5 від 09.04.2019 року передбачено, що контракт може бути розірваний з ініціативи Уповноваженого органу управління у разі: одноразового грубого порушення Директором вимог законодавства, обов`язків, передбачених законодавством, статутом Інституту та цим контрактом; невиконання Директором наказів та доручень Міністерства або його обов`язків, передбачених законодавством, статутом Інституту та цим контрактом; не усунення протягом 2-х місяців недоліків, встановлених документальною ревізією фінансово - господарської діяльності Інституту, а також подальшого допущення порушень в організаційній та фінансово - господарській діяльності Інститут; систематичного порушення Директором умов контракту. Позивач вважає вказані умови звільнення непов`язаними між собою та такими, що не випливають одна з одної, а є окремими підставами для звільнення , а не сукупністю. Також зазначає, що в Наказі про звільнення не передбачено та не обґрунтовано, за якої саме підстави її було звільнено та у чому саме виражалось порушення, що призвело до звільнення, що робить вказаний Наказ необґрунтованим та таким, що не відповідає нормам чинного законодавства./ Т.3 а.с.115-141/. 12.05.2023 року від адвоката Богач А.О. надійшло клопотання про виклик свідків/ Т.3 а.с.170-171/. 12.05.2023 року від адвоката Богач А.О. надійшло клопотання про витребування доказів./Т.3 а.с.172-180/. 12.05.2023 від представника позивача Богач А. надійшло клопотання про визнання акту перевірки від 02.12.2023 року недопустимим та неналежним доказом./ Т 3. а.с.183/. 16.05.2023 року на адресу суду надійшли заперечення відповідача на відповідь на відзив, в яких зазначено, що враховуючи численні порушення [PERSON] вимог Контракту, Статуту ДніпроНДІСЕ, вимог чинного законодавства та наказів Міністерства юстиції України виявлених під час проведення комплексної виїзної перевірки, її обґрунтовано було звільнено відповідно до п. 8, ч. 1, ст. 36 КЗпП України, п. 17 Контракту. Вважає, що оскаржуваний наказ про звільнення виданий на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією та Законами України, тому підстави для його скасування відсутні. Також зазначає, що твердження позивача про те, що при проведенні перевірки комісія вийшла за межі повноважень наданих їй порядком № 3475/5, є необґрунтованими й безпідставними та спростовуються п. 3 розділу ІІ Порядку перевірок діяльності науково-дослідних установ судових експертиз Міністерства юстиції України, який передбачає організацію проведення перевірок як певних напрямків діяльності науково-дослідних установ судових експертиз так і окремих питань, що підлягають перевірці./Т.3 а.с.186-192/. 14.06.2023 року від адвоката Богач А.О. надійшло клопотання про виклик свідка, а саме Міністра юстиції України [PERSON] /Т.3 а.с.218/. Ухвалою Жовтневого районного суду м.Запоріжжя від 14.06.2023, клопотання представника відповідача задоволено, залучено у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Дніпропетровський науково-дослідний інститут судових експертиз Міністерства юстиції./ Т.4 а.с.175-176/. 06.07.2023 на адресу суду від адвоката Замули Ростислава Олеговича, представника третьої особи, надійшло клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції ./Т.4 а.с.183/. Ухвалою Жовтневого районного суду м.Запоріжжя від 07.07.2023 задоволено клопотання представника третьої особи про розгляд справи у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою комплексу технічних засобів та програмного забезпечення «EasyCon»./Т.4 а.с.186/. 07 липня 2023 року представником третьої особи - Дніпропетровського науково - дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України адвокатом Замулою Ростиславом Олеговичем подано пояснення на позов, якими представник третьої особи просить відмовити у задоволені позову в повному обсязі та наводить аргументи, аналогічні аргументам, наведеним у відзиві на позов представником відповідача Міністерство юстиції України./ Т.4 а.с.189-206/. Ухвалою Жовтневого районного суду м.Запоріжжя від 11.07.2023 задоволено клопотання представника третьої особи про розгляд справи у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою комплексу технічних засобів та програмного забезпечення «EasyCon»./Т.4 а.с.209/. Ухвалою Жовтневого районного суду м.Запоріжжя від 06.10.2023 задоволено клопотання директора Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз [PERSON] про розгляд справи у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою комплексу технічних засобів та програмного забезпечення «EasyCon»./Т.4 а.с.227/. 16.11.2023 року Ухвалою Жовтневого районного суду м.Запоріжжя відмовлено у задоволенні клопотання представнику відповідача Коваль Є.В. про розгляд справи в порядку загального позовного провадження./Т.5 а.с.19-20/. Ухвалою Жовтневого районного суду м.Запоріжжя від 16.11.2023 у задоволенні клопотання представника позивача адвоката Богач А.О. про витребування доказів відмовлено./Т.5 а.с.21-22/. Протокольною формою у судовому засіданні 16.11.2023 року у задоволенні клопотання представника позивача про виклик свідків відмовлено у зв`язку з його необґрунтованістю. Ухвалою суду від 20.12.2023 задоволено клопотання представника третьої особи про розгляд справи у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою комплексу технічних засобів та програмного забезпечення «EasyCon»./Т.5 а.с.51/. Ухвалою суду від 22.01.2024 задоволено клопотання представника відповідача про розгляд справи у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою комплексу технічних засобів та програмного забезпечення «EasyCon»./Т.5 а.с.106/. Ухвалою від 13.02.2024 визнано поважними причини пропуску строку звернення до суду та поновлено [PERSON] строк звернення до суду із позовом до Міністерства юстиції України, третя особа яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Дніпропетровський науково-дослідний інститут судових експертиз Міністерства юстиції про визнання протиправними та скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу, стягнення моральної шкоди. У задоволенні клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду відмовлено./ Т.6 а.с.166-167/. Ухвалою суду від 13.02.2024 у задоволенні клопотання представника позивача адвоката Богач А.О. про визнання акту перевірки від 02.12.2023 року недопустимим та неналежним доказом відмовлено./Т.6 а.с.168-169/. Протокольною формою у судовому засіданні 13.02.2024 року у задоволенні клопотання представника позивача про виклик свідка Міністра юстиції України відмовлено у зв`язку з його необґрунтованістю./ Т.6 а.с.172/. Протокольною формою у судовому засіданні задоволено клопотання про виклик свідків: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , в іншій частині клопотання відмовлено у зв`язку з його необґрунтованістю. 13.02.2024 року від представника позивача адвоката Богач А.О. надійшло клопотання про витребування доказів/ Т.6 а.с.177-199/. 12.03.2024 року від представника позивача адвоката Богач А.О. надійшло клопотання про витребування доказів/ Т.6 а.с.203-209, 240-241/. Ухвалою суду від 21.03.2024 задоволено клопотання директора Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз міністерства юстиції України [PERSON]. про розгляд справи у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою комплексу технічних засобів та програмного забезпечення «EasyCon»./Т.8 а.с.44/. 08.04.2024 року через канцелярію суду від представника позивача адвоката Світлицького Д.А. надійшло клопотання про витребування доказів/Т.8 а.с.83-86/. Ухвалою суду від 10.04.2024 року поновлено строк для подання клопотання витребування доказів та витребувані судом відповідні докази, які були заявлені в клопотання представника позивача./Т.8 а.с.91-93/. Ухвалою суду від 10.04.2024 року у задоволенні клопотання представника позивача адвоката Богач А.О. про поновлення процесуального строку щодо подання клопотання про витребування доказів відмовлено/Т.8 а.с.94-96/. Ухвалою суду від 10.04.2024 року у задоволенні клопотання представника позивача адвоката Богач А.О. про витребування доказів відмовлено/Т.8 а.с.97-99/. Ухвалою суду від 24.04.2024 року у задоволенні клопотання представника позивача адвоката Світлицького Д.А. про витребування доказів відмовлено/Т.8 а.с.135-137/. Ухвалою суду від 29.05.2024 року у задоволенні клопотання представника позивача адвоката Богач А.О. про виклик свідків відмовлено /Т.8 а.с.188/. Ухвалою суду від 21.03.2024 задоволено клопотання в.о.директора Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз міністерства юстиції України [PERSON]. про розгляд справи у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою комплексу технічних засобів та програмного забезпечення «EasyCon»./Т.8 а.с.204/. Інших заяв до суду не надходило. У судовому засіданні позивачка та її представники адвокати Богач А.О., Світлицький Д.А. підтримали позовні вимоги, прохали суд їх задовольнити у повному обсязі. Представники відповідача [PERSON] та [PERSON] заперечували проти задоволення позову, прохали суд відмовити у задоволенні позовних вимог повністю. Представники третьої особи адвокат Замула Р.О. та [PERSON] заперечували проти задоволення позову, прохали суд відмовити у задоволенні позовних вимог повністю. Суд, заслухавши по справі сторони, свідків, дослідивши та проаналізувавши наявні в матеріалах справи письмові докази, приходить до наступного висновку. Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина перша статті 2 ЦПК України). Відповідно до частини другої статті 2 ЦПК України суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Відповідно до ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Згідно ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Частиною 1 статті 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно ч.2 ст.80 ЦПК України питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. У відповідності до ч.6 ст.81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Статтею 43 Конституції України кожному гарантовано право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення. Відповідно до статті 5-1 КЗпП України держава гарантує працездатним громадянам, які постійно проживають на території України, зокрема, правовий захист від необґрунтованої відмови у прийнятті на роботу і незаконного звільнення, а також сприяння у збереженні роботи. У ст. 9 Конституції України закріплено, що чинні міжнародні договори, згода обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України. Постановою Верховної Ради України від 04 лютого 1994 року № 3933-XII було ратифіковано Конвенцію Міжнародної Організації Праці № 158 про припинення трудових відносин з ініціативи підприємця 1982 року, (далі - Конвенція). Згідно із ст. 4 вказаної Конвенції трудові відносини з працівниками не припиняються, якщо тільки немає законних підстав для такого припинення, пов`язаного із здібностями чи поведінкою працівника або викликаного виробничою потребою підприємства, установи чи служби. За змістом п. 2 ст. 9 вказаної Конвенції, щоб тягар доведення необґрунтованого звільнення не лягав лише на працівника, тягар доведення наявності законної підстави для звільнення, як це визначено в статті 4 цієї Конвенції, лежить на роботодавцеві. Постановою №9 від 06.11.1992 року «Про практику розгляду судами трудових спорів», Пленум Верховного Суду України звернув увагу на необхідність неухильного додержання при розгляді трудових спорів Конституції України, КЗпП і інших актів законодавства України. Діяльність судів по розгляду справ цієї категорії повинна спрямовуватися на всемірну охорону конституційного права кожного на працю, яке включає можливість заробляти собі на життя працею, яку особа вільно обирає або на яку вільно погоджується, а також на охорону прав і законних інтересів підприємств, установ, організацій, на зміцнення трудової та виробничої дисципліни, на виховання працівників у дусі свідомого й сумлінного ставлення до праці. Частинами першою та третьої статті 21 КЗпП України визначено, що трудовий договір є угода між працівником і власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом чи фізичною особою, за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену цією угодою, з підляганням внутрішньому трудовому розпорядкові, а власник підприємства, установи, організації або уповноважений ним орган чи фізична особа зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін. Контракт є особливою формою трудового договору, в якому строк його дії, права, обов`язки і відповідальність сторін, умови матеріального забезпечення і організації праці працівника, умови розірвання договору, в тому числі дострокового, можуть встановлюватися угодоюсторін. Сфера застосування контракту визначається законами України. Припинення трудового договору можливе на підставах, передбачених контрактом (пункт 8 статті 36 КЗпПУкраїни). Виходячи з особливостей зазначеної форми трудового договору, спрямованої на створення умов для виявлення ініціативності та самостійності працівників з урахуванням їх індивідуальних здібностей і професійних навичок, закон надав право сторонам при укладенні контракту самим установлювати їхні права, обов`язки та відповідальність, зокрема, як передбачену нормами КЗпП України, так і підвищену відповідальність керівника і додаткові підстави розірвання трудового договору (висновок Верховного Суду України, висловлений у постанові від 22 лютого 2017 року у справі № 757/42262/15-ц). При розгляді справи суд зобов`язаний установити: чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси позивача; у чому полягає таке порушення прав; якими доказами воно підтверджується. Залежно від установленого суд повинен вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні. Відсутність порушеного права чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством, є підставою для прийняття судом рішення про відмову в позові. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 12 червня 2018 року у справі № 826/4406/16 і підстави для відступлення від неї відсутні. Порушенням вважається такий стан суб`єктивного права, за якого воно зазнало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок чого суб`єктивне право особи зменшилося або зникло як таке; порушення права пов`язано з позбавленням можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково. При цьому позивач, тобто особа, яка подала позов, самостійно визначається з порушеним, невизнаним чи оспорюваним правом або охоронюваним законом інтересом, які потребують судового захисту. Обґрунтованість підстав звернення до суду оцінюються судом у кожній конкретній справі за результатами розгляду позову. До таких висновків дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 02 лютого 2021 року у справі № 925/642/19 (провадження № 12-52гс20). За п. 8 ч. 1ст. 36 КЗпП України підстави, передбачені контрактом, є самостійною підставою припинення трудового договору (постанова Верховного суду України від 22 лютого 2017 року по справі № 6-86цс17). У пунктах 13, 18 своєї Постанови №9 від 06.11.1992 «Про практику розгляду судами трудових спорів» Пленум Верховного Суду України роз`яснив, що вирішуючи позови про поновлення на роботі осіб, звільнених за пунктом 8 статті 36 КЗпП України, суди повинні мати на увазі, що на підставі цієї норми припиняється трудовий договір при наявності умов, визначених сторонами в контракті для його розірвання. При розгляді справ про поновлення на роботі судам необхідно з`ясувати, з яких підстав проведено звільнення працівника згідно з наказом (розпорядженням) і перевіряти їх відповідність законові. Виходячи з особливостей зазначеної форми трудового договору, спрямованої на створення умов для виявлення ініціативності та самостійності працівників з урахуванням їх індивідуальних здібностей і професійних навичок, закон надав право сторонам при укладенні контракту самим установлювати їхні права, обов`язки та відповідальність, зокрема, як передбачену нормами КЗпП України, так і підвищену відповідальність керівника і додаткові підстави розірвання трудового договору (висновок Верховного Суду України, висловлений у постанові від 22 лютого 2017 року у справі № 757/42262/15-ц). Контракт як особлива форма трудового договору повинен спрямовуватися на забезпечення умов для виявлення ініціативності та самостійності працівника, враховуючи його індивідуальні здібності та професійні навички, підвищення взаємної відповідальності сторін, правову і соціальну захищеність працівника (пункт 4 Положення про порядок укладання контрактів при прийнятті (найманні) на роботу працівників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 березня 1994 року № 170). У контракті можуть визначатися додаткові, крім встановлених чинним законодавством, підстави його розірвання. У разі розірвання контракту з ініціативи роботодавця з підстав, установлених у контракті, але не передбачених чинним законодавством, звільнення проводиться за п. 8 ст. 36 КЗпП України з урахуванням гарантій, встановлених чинним законодавством і контрактом (пункти 17 і 21 Положення про порядок укладання контрактів при прийнятті (найманні) на роботу працівників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 березня 1994 року № 170). Згідно з пунктом 9 Положення про порядок укладання контрактів при прийнятті (найманні) на роботу працівників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 березня 1994 року № 170, контракт набуває чинності з моменту його підписання або з дати, визначеної сторонами у контракті, і може бути змінений за згодою сторін, складеною у письмовій формі. Контракт є підставою для видання наказу (розпорядження) про прийняття (найняття) працівника на роботу з дня, встановленого у контракті за угодою сторін. Відповідно до п. 10 «Положення про порядок укладення контрактів при прийнятті (найманні) на роботу працівників» затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №170 від 19.03.1994 року, у контракті передбачаються обсяги пропонованої роботи та вимоги до якості і строків її виконання, строк дії контракту, права, обов`язки та взаємна відповідальність сторін, умови оплати й організації праці, підстави припинення та розірвання контракту, соціально-побутові та інші умови, необхідні для виконання взятих на себе сторонами зобов`язань, з урахуванням специфіки роботи, професійних особливостей та фінансових можливостей підприємства, установи, організації чи роботодавця. Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. 09.04.2019 між Міністерством юстиції України та [PERSON] директором Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (далі ДніпроНДІСЕ, інститут) укладено Контракт № 5 терміном на шість місяців з 09.04.2019 по 08.10.2019, який регулює трудові відносини між Уповноваженим органом та Директором./Т.1 а.с.10-14/. Додатковою угодою про продовження терміну дії Контракту з директором ДніпроНДІСЕ укладеного від 09.04.2019 № 5 20.08.2019 продовжено термін дії Контракту на п`ять років по 08.10.2024 /Т.1 а.с.15/. Наказом Міністерства юстиції України від 09.04.2019 № 949/к [PERSON] призначено на посаду директора Дніпропетровського науково - дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України, на умовах контракту./Т.1 а.с. 16/. Наказом Міністерства юстиції України від 20.08.2019 № 2385/к продовжено термін дії Контракту від 09.04.2019 року №5 з [PERSON] по 08 жовтня 2024 року ./Т.1 а.с. 17/. Наказом Міністерства юстиції України затверджено Порядок перевірок діяльності науково-дослідних установ судових експертиз Міністерства юстиції України/ Т.1 а.с.33-41/. Листом Міністерства юстиції України від 04.11.2022 № 2800/7 Наказ про проведення перевірки направлено до Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз. Наказ Мін`юсту від 10.11.2022 № 2893/7 «Про внесення змін до додатка 2 до наказу Міністерства юстиції України від 04 листопада 2022 року № 2800/7» направлено до ДніпроНДІСЕ листом Мін`юсту від 10.11.2022 № 105322/2893/7/6.1./ Т.1 а.с.42/. Відповідно до наказу від 04.11.2022 №2800/7 про проведення перевірки діяльності Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України наказано провести планову виїзну комплексну перевірку діяльності Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України за період з 2020 року по жовтень 2022 року включно. Визначити склад комісії для проведення перевірки діяльності Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України. Перевірку провести в термін з 15 по 18 листопада 2022 року./Т.1 а.с.43/. Додатком 1 до наказу від 04.11.2022 №2800/7 є план проведення перевірки діяльності Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України( за період з 2020 року по жовтень 2022 року включно)./Т.1 а.с.44/. Додатком 2 до наказу від 04.11.2022 №2800/7 є склад комісії для проведення перевірки діяльності Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України./Т.1 а.с.45-47/. Судом встановлено, що на підставі наказу Міністерства юстиції України від 04.11.2022 № 2800/7 в термін з 15 по 18 листопада 2022 року комісією у затвердженому цим наказом складі проведена планова виїзна комплексна перевірка діяльності ДніпроНДІСЕ за період з 2020 року по жовтень 2022 року. За результатами проведеної планової вивізної комплексної перевірки діяльності ДніпроНДІСЕ комісією складений Акт від 02.12.2022, яким встановлені порушення вимог Контракту, положень чинного законодавства, Статуту ДніпроНДІСЕ, наказів Міністерства юстиції, невиконання доручень керівництва Міністерства юстиції України з боку [PERSON] /Т.1 а.с.49-220/. Відповідно до пункту 4 розділу V Порядку перевірок НДУСЕ Акт було направлено до НДІСЕ листом Мін`юсту від 06.12.2022 №115279/6.1/27-22./ Т.1а.с.48/ Відповідно до акту перевірки, було виявлено, що у порушенні вимог пункту 6 Контракту, підпункту 2 пункту 5.3 розділу 5 Статуту ДніпроНДІСЕ, директор [PERSON] на протязі трьох років (2020,2021,2022) не забезпечувала виконання доручень керівництва Міністерства юстиції України, щодо направлення копій висновків судових експертів у встановлені ними строки та у порушенні підпункту 11 пункту 5.3 розділу 5 Статуту не здійснила контроль за організацією роботи відділень, інших структурних підрозділів ДніпроНДІСЕ, щодо направлення до Міністерства юстиції України копій висновків експертів оформлених у відповідності до вимог пункту 6 розділу І Порядку проведення рецензування висновків судових експертів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 03.02.2020 № 335/5; Перевіркою встановлено порушення вимог пункту 156 Розділу III частини другої Інструкції з діловодства в науково-дослідних установах судових експертиз Міністерства юстиції України, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 05.03.2021 № 870/5, не здійснюється окрема реєстрація звернень громадян та запитів на інформацію, така кореспонденція проходить реєстрацію у системі електронного документообігу разом з іншими групами документів. У порушення підпункту 11 пункту 5.3 розділу 5 Статуту, директор [PERSON] не здійснювала контроль за організацією роботи відділень, інших структурних підрозділів інституту, щодо направлення достовірної інформації про результати розгляду звернень громадян за звітний період до Міністерства юстиції України та у порушенні вимог пункту 6 Контракту, не забезпечила додержання законності у діяльності ДніпроНДІСЕ. У порушення вимог пункту 6 Контракту, [PERSON] як директором інституту не забезпечено законність у діяльності Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз та у порушення підпункту 11 пункту 5.3 розділу 5 Статуту не здійснено контроль за організацією роботи відділень, інших структурних підрозділів, щодо дотримання положень Інструкції. Перевіркою встановлено порушення Інструкції з діловодства в науково-дослідних установах судових експертиз Міністерства юстиції України, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 05.03.2021 № 870/5 (далі-Інструкція) директором [PERSON] та іншими відповідальними особами: у порушенні пункту 144 розділу IV частини І Інструкції, проекти наказів НДІСЕ не готуються та не погоджуються в електронній формі; у порушенні пункту 171 розділу VI частини І Інструкції, номенклатура справ НДІСЕ на 2022 рік не внесена та не активована в електронній базі АСКОД. Не активоване вікно «Справа»; у порушенні пункту 172 розділу VI частини І Інструкції, зведена номенклатура справ НДІСЕ на 2022 рік не була схвалена експертно - перевірною комісією державного архіву; у порушенні пункту 198 розділу IV частини II Інструкції, відсутні номенклатурні справи «Запити на публічну інформацію» та «Депутатські запити, звернення та документи з їх виконання»; у порушенні пункту 202 розділу IV частини II Інструкції у номенклатурний справі «Звернення громадян» разом зі зверненнями громадян зберігаються запити на інформацію, листи народних депутатів України та представників юридичних осіб і матеріали; у порушенні пункту 209 розділу IV частини II Інструкції, у номенклатурній справі № 01.2-01, до доручень Міністерства юстиції України не додаються документи про їх виконання. Перевіркою встановлено, що [PERSON] у порушенні приписів постанови Кабінету Міністрів України від 04.02.1998 № 121 «Про затвердження переліку обов`язкових етапів робіт під час проектування, впровадження та експлуатації засобів інформатизації», постанови Кабінету Міністрів України від 12.08.2009 № 869 «Про затвердження загальних вимог до програмних продуктів, які закуповуються та створюються на замовлення державних органів», пунктів 10-11розділу І частини І Інструкції Порушуючи вимоги пункту 6 Контракту [PERSON] у вказаний період часу, не забезпечила законність у діяльності інституту та у порушення пункту 4 наказу Міністерства юстиції України від 05.03.2021 № 870/5, не забезпечила впровадження електронного документообігу для документування управлінської інформації, який відповідав вимогам нормативно-правових актів у сфері захисту інформації та мав програмне забезпечення для інтеграції до СЕВ та АСКОД. У порушення вимог пункту 6 Контракту [PERSON] у вказаний період часу, не забезпечила законність у діяльності НДІСЕ та у порушення пункту 4 наказу Міністерства юстиції України від 05.03.2021 № 870/5 не забезпечила впровадження електронного документообігу для документування управлінської інформації, який відповідав вимогам нормативно-правових актів у сфері захисту інформації та мав програмне забезпечення для інтеграції до СЕВ та АСКОД Перевіркою дотримання в ДніпроНДІСЕ порядку призначення та звільнення працівників, комісією було встановлено порушення з боку керівництва НДІСЕ вимог Довідника кваліфікаційних характеристик професій працівників Випуск 1 «Професії працівників, що є загальними для всіх видів економічної діяльності», затвердженого наказом Міністерства праці та соціальної політики України від 29.12.2004 № 336, при призначенні на посаду заступника начальника експлуатаційно-технічного відділу ДніпроНДІСЕ [PERSON] (наказ від 31.03.2020 № 70-к/тр). Перевіркою організації дотримання антикорупційного законодавства було встановлено, що у порушенні положень пункту першого частини четвертої статті 53 і Закону України «Про запобігання корупції» в інституті відсутні локальні нормативні акти, які визначають впровадження механізмів заохочення та формування культури повідомлення про можливі факти корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, інших порушень Закону. Крім того, Уповноважена особа ДніпроНДІСЕ у порушенні пункту 3 частини 6 статті 13і Закону України «Про запобігання корупції» та пункту 2 частини 2 розділу II «Типового положення про уповноважений підрозділ (уповноважену особу) з питань запобігання та виявлення корупції» затвердженого наказом Національного агентства з питань запобігання корупції (далі - НАЗК) № 277/21 від 27.05.2021, не здійснює методичну та консультаційну допомогу з питань додержання законодавства щодо запобігання корупції, про що свідчить відсутність записів у журналі надання методичної та консультаційної допомоги і проведення роз`яснювальної роботи з питань дотримання вимог антикорупційного законодавства. Також при проведенні перевірки було встановлено, що проекти наказів з основної діяльності, адміністративно-господарських питань, кадрових питань (особового складу) залежно від їх видів не візувалися Уповноваженою особою інституту на протязі 2020 року та в період з січня до травня 2021 року, що є порушенням вимог підпункту 20 пункту 2 розділу II Типового положення про уповноважений підрозділ (уповноважену особу) з питань запобігання та виявлення корупції, затвердженого наказом НАЗК від 17.03.2020 № 102/20, чинного на момент вчинення порушення. Перевіркою організації запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, комісією був встановлений факт можливого порушення вимог статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», в частині наявності приватного інтересу у Уповноваженої особи з питань запобігання та виявлення корупції ДніпроНДІСЕ [PERSON] , про що листом від 18.11.2022 №109261/31/16-22 було повідомлено Національну поліцію України. Перевіркою питань організації та впровадження заходів, що вживаються: для протидії правопорушенням та дотримання законодавства під час виконання завдань, покладених на Інститут, встановлений факт порушення пункту 32 розділу II частини II Інструкції директором [PERSON] , при виданні наказу від 27.07.2021 № 153- к/тр про преміювання директора ДніпроНДІСЕ [PERSON] за підсумками фінансово-господарської діяльності за червень 2021 року у розмірі 40 000,00 гривень, за погодженням із Міністерством юстиції України на підставі листа №57441/57687-33-21/16.2.3 від 28.07.2021.Підписуючи та реєструючи наказ № 153-к/тр 27.07.2021своїми діями директор [PERSON] порушила підпункт 5 пункту 4 Контракту адже директор має право видавати накази в межах повноважень, тоді як пунктом 8 Контракту зазначено, що преміювання директора, встановлення надбавок та доплат до посадового окладу здійснюється за рішенням Міністерства юстиції України, а таке рішення щодо погодження було підписано лише 28.07.2021 При проведенні перевірки матеріально-технічного забезпечення ДніпроНДІСЕ, комісією було встановлено порушення вимог пункту 6 Контракту, директор [PERSON] не забезпечила ефективне використання закріпленого за Інститутом майна: порушення Порядку списання об`єктів державної власності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.11.2007 №1314 «Про затвердження Порядку списання об`єктів державної власності» при списані комп`ютерної та периферійної техніки ДніпроНДІСЕ; порушення Порядку відчуження об`єктів державної власності, затвердженні постановою Кабінету Міністрів України від 06.06.2007 № 803, а саме ДніпроНДІСЕ без погодження суб`єкта управління - Міністерства юстиції України, здійснив зміну вартості майна, що пропонувалось до відчуження; порушення наказу Міністерства транспорту України від 10.02.1998 № 43 «Про затвердження Норм витрат палива і мастильних матеріалів на автомобільному транспорті», із змінами і доповненнями, щодо відсутності подорожніх листів про списання пального транспортного засобу ВАЗ 21093, часткова відсутність подорожніх листів про списання пального транспортного засобу КІА Sportage, невідповідність у подорожніх листах показників спідометра. У порушення вимог пункту 6 Контракту, директор Інституту [PERSON] не вжила заходів щодо створення у кожному структурному підрозділі і на кожному робочому місці належних умов праці відповідно до вимог нормативних актів, а також не забезпечила додержання прав працівників гарантованих законодавством про охорону праці. При проведенні перевірки, було встановлено відсутність документів необхідних для подальшого розміщення Запорізького відділення ДніпроНДІСЕ в приміщенні комунальної форми власності, яке належить комунальному підприємству «Виробниче ремонтно-експлуатаційне житлове об`єднання № 7, після спливу строку дії договору позички нежитлового приміщення 01.09.2022. Перевіркою організації експертної роботи лабораторії інженерно-технічних досліджень, при дослідженні порядку оформлення висновків судових експертів за результатами проведення комплексних та комісійних судових експертиз (№№ 3407/3408-20, 814/815-20, 3412/3413/3414-20, 3509/3510-20, 904/905/906-21, 6969/6970/6971/6972-21, 3072/3073/3074/3075-21, 1350/1351/1352-21, 579/580/581/582-21,1005/1006/1007/1008/1009-21, 946/947/948-22) встановлені порушення пунктів 4.13, 4.16 «Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень», затвердженої наказом Міністерства юстиції України № 53/5 від 18.10.1998, в частині відсутності синтезуючого розділу та відсутності підпису у дослідницькій частині висновку наприкінці дослідження кожного питання, що розглядаються окремо експертом. При проведенні перевірки, було встановлено, що протягом періоду, що перевірявся дисциплінарною палатою ЦЕКК було порушено питання щодо дисциплінарного відповідальності стосовно 6 фахівців ДніпроНДІСЕ. За результатом розгляду зазначених питань до 4 судових експертів ДніпроНДІСЕ за порушення вимог нормативно-правових актів та/або методик проведення судових експертиз під час складання висновку експертів застосовні дисциплінарні стягнення у вигляді попереджень. Таким чином, у порушення вимог пункту 6 Контракту, директор [PERSON] не забезпечила законність у діяльності ДніпроНДІСЕ ./Т.1 а.с.49-220/. Директором ДніпроНДІСЕ [PERSON] 13.12.2022 року на адресу Міністерства юстиції України надісланий План заходів щодо усунення порушень , викладених в акті за результатами перевірки діяльності ДніпроНДІСЕ. Також повідомлено, що план заходів обговорено на засіданні директорату ДніпроНДІСЕ та заперечення до акту перевірки будуть направлені відповідно до вимог п.5 Розділу V Порядку./Т.1 а.с.221-235/. Як встановлено у судовому засіданні , заперечення стосовно фактів та висновків, зазначених в Акті, [PERSON] до Міністерства юстиції України не надано. Відповідно до службової записки від 15.12.2022 року , яка була витребувана судом за клопотанням представника позивача, встановлено, що з урахуванням п.7 розділу 5 Порядку, на підставі Акту, Директор Департаменту експертного забезпечення правосуддя Н.Т.Ткаченко пропонує Міністру юстиції України Д.Молюсці розглянути питання щодо вжиття заходів реагування за виявленими під час перевірки фактами порушень в роботі директора ДніпроНДІСЕ , зокрема ініціювати дострокове розірвання Контракту з [PERSON] /Т.8 а.с.109/. Наказом Міністерства юстиції України від 21.12.2022 № 5751/5, припинено з 22.12.2022 Контракт № 5 з директором ДніпроНДІСЕ до закінчення терміну його дії, у зв`язку з невиконанням директором обов`язків, передбачених законодавством, Статутом та Контрактом та звільнено [PERSON] з посади директора ДніпроНДІСЕ відповідно до пункту 8 частини першої статті 36 КЗпП України, пункту 17 Контракту. З наказом [PERSON] 23.01.2023 року /Т.1 а.с.20-21/. Підставами звільнення в наказі Міністерства юстиції України № 5751/5 від 21.12.2022 року зазначено: пункт 8 частини першої статті 36 Кодексу законів про працю України, пункти 10, 17 Контракту № 5 від 09.04.2019 року, службова записка Департаменту експертного забезпечення правосуддя від 15.12.2022 року № 1439-6.1-22, Акт за результатами перевірки діяльності Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України від 02.12.2022 року, погодження Дніпропетровської обласної військової адміністрації від 20.12.2022 № 5353/0/526-22. У ході розгляду справи судом встановлено, що ДніпроНДІСЕ є державною спеціалізованою установою, яка належить до сфери управління Міністерства юстиції України і відповідно до законодавства здійснює судово-експертну та наукову діяльність у галузі судової експертизи і криміналістики. ДніпроНДІСЕ очолює директор, який працює за контрактом Мін`юстом, та призначається на посаду і звільняється з посади наказом Мін`юсту . Директор ДніпроНДІСЕ, здійснює загальне керівництво Інституту, організовує експерту, наукову, та фінансово - господарську діяльність Інституту; відповідає за результати діяльності ДніпроНДІСЕ та звітує перед Міністерству юстиції України відповідно до умов контракту. Виконує інші доручення та накази Міністерства юстиції України. Відповідно до п. 3 Контракту № 5 від 09.04.2019 року директор здійснює керівництво НДІСЕ, організовує його експертну, науково - дослідну, виробничо - господарську, соціально - побутову та іншу діяльність, забезпечує виконання завдань Інституту, передбачених законодавством, статутом Інституту та цим контрактом, і несе відповідальність за результати роботи Інституту, а також за виконання покладених на нього обов`язків директора Інституту законодавством, статутом Інституту та цим контрактом. Відповідно до пункту 6 Контракту директор зобов`язаний, зокрема, здійснювати належну організацію роботи та керівництво діяльністю ДніпроНДІСЕ. Згідно пункту 10 Контракту невиконання або неналежне виконання Директором своїх обов`язків, передбачених законодавством, статутом, колективним договором та цим контрактом, є підставою для дострокового розірвання цього контракту з ініціативи Уповноваженого органу управління. Згідно пунктів 15,17 Контракту з ініціативи Уповноваженого органу управління контракт може бути розірвано у разі одноразового порушення Директором вимог законодавства, обов`язків, передбачених законодавством, статутом та/або цим контрактом./Т.1а.с.10-14/. Щодо тверджень позивача, що у наказі про звільнення ніяким чином не обґрунтовано підставу звільнення, суд зазначає наступне. Відповідно до наказу № 5751/5 від 21.12.2022 року підставою припинення Контракту зазначено пункт 8 частини першої статті 36 Кодексу законів про працю України, пункти 10, 17 Контракту № 5 від 09.04.2019 року, службова записка Департаменту експертного забезпечення правосуддя від 15.12.2022 року № 1439-6.1-22, Акт за результатами перевірки діяльності ДніпроНДІСЕ від 02.12.2022 року, погодження Дніпропетровської обласної військової адміністрації від 20.12.2022 № 5353/0/526-22./ Т.2 а.с.53-54/. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 29 травня 2019 року у справі №452/970/17, а також у постановах Верховного Суду від 27 червня 2019 року у справі №360/921/16-ц, від 7 листопада 2018 року у справі №629/3910/17, від 23 січня 2018 року у справі №203/6039/15, зазначено, що звільнення працівників на підставі пункту 8 статті 36 КЗпП України з формулюванням причин - невиконання чи неналежне виконання обов`язків, передбачених контрактом,- не може вважатися законним без визначення конкретних умов контракту, які не виконував чи неналежним чином виконував працівник, та без встановлення на підставі належних і допустимих доказів допущених ним конкретних порушень. Судом встановлено, що у наказі про звільнення позивача № 5751/5 від 21.12.2022, чітко зазначено, які конкретно пункти контракту порушені [PERSON] . Таким чином, матеріали справи містять докази на підтвердження порушення позивачем умов контракту, які б надавали підстави для звільнення згідно з положеннями пункту 8 частини 1 статті 36 КЗпП України.Оскаржуваний наказ містить всі необхідні реквізити для даного виду документу, підстави звільнення позивача з посиланням на конкретні пункти Контракту, посилання на Акт перевірки від 02.12.2022, службову записку від 15.12.2022 року, відповідно, які в свою чергу містять детальний опис обов`язків, передбачених п.6 Контракту, які не виконував чи неналежним чином виконував директор ДніпроНДІСЕ [PERSON] . Звільнення позивача відбулося на підставі пункту 8 частини 36 КЗпП України, таке звільнення не носить характеру дисциплінарного стягнення, а є звільнення за невиконання умов трудового контракту, а тому відсутня необхідність встановлення обставин передбачених ч.1 статті 41 КЗпП України та статтею 148 КЗпП України. З врахуванням особливостей контрактної форми трудового договору, наявність чи відсутність вини не є визначальним для припинення дії контракту. Визначальним є сам факт порушення, а встановлена вина керівника лише додатково підтверджує законність оскаржуваного розпорядження. Такого висновку дійшов Верховний суд в постанові від 30.08.2018 року справа №463/3091/15 у справі за подібних правовідносин. Щодо пояснень Позивача , що при проведення вказаної перевірки, комісія явно вийшла за межі повноважень, наданих їй Порядком проведення перевірок діяльності науково-дослідних установ судових експертиз Міністерства Юстиції, суд зазначає. Процедура організації та проведення Мін`юстом перевірок діяльності НДУСЕ здійснюється Міністерством юстиції України відповідно до Порядку проведення перевірок діяльності науково-дослідних установ судових експертиз Міністерства юстиції України , затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 11.11.2019 № 3475/5 . Комплексна виїзна планова перевірка діяльності Дніпропетровського НДІСЕ за період з січня 2020 року по жовтень 2022 року проводилась з 15 по 18 листопада 2022 року підставі наказу Міністерства юстиції України 04.11.2022 № 2800/7 . Склад комісії визначався відповідно до вимог п.3 розділу 2 Порядку проведення перевірок діяльності науково - дослідних установ судових експертиз Міністерства юстиції України, затвердженого наказу Мінюсту від 11.11.2019 року № 3475/5.Відповідно до п.3 розділу 2 Порядку перевірок НДУСЕ до наказу про проведення перевірки додається план проведення перевірки, який містить перелік напрямків діяльності НДУСЕ або окремих питань напрямів, що підлягає перевірці. / Т.1 а.с.33-47, Т.2 а.с.80-106/. Згідно з пунктами Плану, що є додатком до Наказу про проведення перевірки, предметом перевірки були такі напрями та окремі питання діяльності НДІСЕ: 1)Організаційні роботи : планування роботи виконання запланованих заходів- протоколи, виконання наказів, доручень Мінюсту, дотримання вимог законодавства у роботі зі зверненнями громадян та організації проведення особистого прийому громадян;організація роботи щодо виконання Закону України «Про доступ до публічної інформації»;організація ведення діловодства в Інституті;порядок підготовки справ до передачі для архівного зберігання. 2)Кадрової роботи. 3)Дотримання вимог антикорупційного законодавства. 4)Організації та впровадження заходів, що вживаються для протидії правопорушенням та дотримання законодавства підчас виконання завдань, покладених на Дніпропетровського НДІСЕ. 5)Експертної роботи:виконані дослідження (період, що перевіряється); середнє експертне навантаження; запроваджені види досліджень;організаційна робота керівників структурних підрозділів; перевірка виконання експертиз у лабораторіях. 6)Матеріально-технічного забезпечення. 7)Науково-дослідної роботи. 8)Методичної роботи. 9)Роботи з підготовки судових експертів. В судовому засіданні встановлено, що комісія не вийшла за межі повноважень наданих їй пунктом 3 розділу 2 Порядку перевірок НДУСЕ , який передбачає організацію проведення перевірок як певних напрямів діяльності НДУСЕ так і окремих питань . Суд також зазначає, що наказ про проведення перевірки направлено було до Дніпропетровського НДІСЕ листом Міністерства юстиції України від 04.11.2022 року. Заперечень щодо переліку напрямків діяльності НДУСЕ або окремих питань напрямів, що підлягає перевірці від директора ДніпроНДІСЕ [PERSON]. не надходило. Щодо тверджень Позивача на відсутність порушень з її боку положень Інструкції при виданні наказу від 27.07.2021 № 153-к/тр про преміювання, суд зазначає наступне. У позові Позивач зазначає , що за результатами перевірки діяльності Дніпропетровського НДІСЕ, крім іншого, комісією був встановлений факт порушення Позивачем п. 32 розділу I ч. І Інструкції при виданні наказу від 27.07.2021 № 153-к/тр про преміювання Позивача за підсумками фінансово-господарської діяльності за червень 2021 року у розмірі 40 000 грн, за погодженням із Мінюстом на підставі листа від 28.07.2021 № 574441/57687-33-21/16.2.3. У судовому засіданні Позивачка та її представник зазначили про незрозумілість таких висновків щодо незаконності преміювання Позивача, оскільки таке преміювання було здійснено на підставі листа Мінюсту від 28.07.2021 № 574441/57687-33-21/16.2.3, який не був оскаржений ні в судовому, ні в будь-якому іншому порядку, а тому висновки комісії, що відображені у Акті перевірки побудовані на припущеннях членів комісії та на підставі перевірки, що вийшла за межі повноважень наданих їй Порядком № 3475/5. Судом встановлено, що в ході проведення перевірки в журналі реєстрації наказів з кадрових питань(особового складу (про призначення, переведення, переміщення,звільнення;присвоєння кваліфікаційного класу, зміна облікових даних; заохочення(нагородження, преміювання), оплата праці, встановлення різних надбавок, доплат, виплата матеріальної допомоги; про відпустки щодо догляду за дитиною, відпустки за власний рахунок на 2021 рік) виявлено запис про реєстрацію наказу № 153 від 27.07.2021. Відповідно, отримано копію наказу Дніпропетровського НДІСЕ від 27.07.2021 № l53-к/тр про преміювання Позивача зі змісту якого вбачається, що преміювання Позивача за підсумками фінансово-господарської діяльності за червень 2021 року у розмірі 40 000,00 гривень, погоджено з Міністерством юстиції України на підставі листа №57441/57687-33-21/16.2.3 від 28.07.2021. Перевіркою встановлено, що лист № 57441/57687-33-21/16.2.3 зареєстрований в системі електронного документообігу АСКОД саме 28.07.2021 після підписання Державним секретарем Міністерства юстиції України. Представник відповідача суду пояснив, що з огляду на зазначене, вбачається, що накази в Дніпропетровському НДІСЕ підписуються та реєструються «задніми» числами, що є порушенням вимог чинного законодавства, а саме: ст. 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; пп. 6 п. 6 Контракту, яким передбачено, що директор зобов`язаний забезпечувати додержання законності у діяльності НДІСЕ; п. 5.4 Статуту, де зазначено що директор НДІСЕ несе персональну відповідальність перед Мінюстом за виконання покладених на Інститут завдань та виконання ним своїх обов`язків . Отже, підписуючи та реєструючи наказ НДІСЕ № 153-к/тр від 27.07.2021, своїми діями Позивач порушила пп. 5 п. 4 Контракту, адже директор має право видавати накази в межах повноважень, тоді як п. 8 Контракту зазначено, що преміювання директора, встановлення надбавок та доплат до посадового окладу здійснюється за рішенням Міністерства юстиції України, а таке рішення щодо погодження було підписане лише 28.07.2021. Щодо пояснень позивачки, яка не погоджується з встановленими порушеннями в акті, а саме: -пункт 6 - перевіркою організації дотримання антикорупційного законодавства було встановлено, що у порушення положень пункту першого частини четвертої статті 53-1 ЗУ «Про запобігання корупції» у ДніпроНДІСЕ відсутні локальні нормативні акти, які визначають впровадження механізмів заохочення та формування культури повідомлення про можливі факти корупційних або пов`язаних із корупцією правопорушень, інших порушень Закону. Таким чином, у порушення вимог п.1 ч. 4 ст. 53-1 ЗУ «Про запобігання корупції», пункту 6 Контракту з директором ДніпроНДІСЕ № 5 від 09.04.2019, директор ДніпроНДІСЕ [PERSON] не забезпечила законність у діяльності ДніпроДНІСЕ. - пункт 8 - перевіркою питань організації та впровадження заходів, що вживаються для протидії правопорушенням та дотримання законодавства під час виконання завдань, покладених на ДніпроНДІСЕ, комісією був встановлений факт порушення пункту 32 розділу II частини II Інструкції директором ДніпроНДІСЕ [PERSON] , при виданні наказу від 27.07.2021 № 153-к/тр про преміювання директора [PERSON] за підсумками фінансово- господарської діяльності за червень 2021 року у розмірі 40 000 грн, за погодженням із Міністерством юстиції України на підставі листа № 57441/57687- 33-21/16.2.3 від 28.07.2021. Таким чином, у порушення вимог пункту 6 Контракту з директором ДніпроНДІСЕ № 5 від 09.04.2019, директор ДніпроНДІСЕ [PERSON] не забезпечила законність у діяльності ДніпроНДІСЕ. -пункт 9 - при проведенні перевірки матеріально-технічного забезпечення ДніпроНДІСЕ, комісією було встановлено: порушення Порядку списання об`єктів державної власності, затвердженого постановою КМУ від 08.11.2007 року № 1314 «Про затвердження Порядку списання об`єктів державної власності» при списанні комп`ютерної та периферійної техніки ДніпроНДІСЕ порушення Порядку відчуження об`єктів державної власності, затверджені постановою КМУ від 06.06.2007 року № 803 а саме суб`єкт господарювання ДніпроНДІСЕ без погодження суб`єкта управління - Міністерства юстиції України, здійснив зміну вартості майна, що пропонувалося до відчуження;порушення наказу Міністерства транспорту України від 10 лютого 19е року № 43 «Про затвердження Норм витрат палива і мастильних матеріалів н автомобільному транспорті», зі змінами і доповненнями, щодо відсутності подорожніх листів про списання пального транспортного засобу ВАЗ 2109 часткова відсутність подорожніх листів про списання пального транспортного засобу КІА Spoilage, невідповідність у подорожніх листах показників спідометра Таким чином, у порушення вимог пункту 6 Контракту з директора ДніпроНДІСЕ № 5 від 09.04.2019, директор ДніпроНДІСЕ [PERSON] не забезпечила ефективне використання закріпленого за ДніпроНДІСЕ майна. Не погоджуючись з висновками комісії, викладеними в Акті, позивачка зазначила, що вказані висновки в акті перевірки зроблені при перевищенні меж повноважень, наданих комісії з перевірки діяльності ДніпроНДІСЕ Порядком проведення перевірок діяльності науково-дослідних установ судових експерти Міністерства юстиції України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України № 3475/5 від 11.11.2019 року. До матеріалів справи долучила письмові докази: Договір про надання послуг з оцінки об`єкта оренди, лист від 05.08.2021 року,розрахунки фонду оплати,лист від 28.07.2021 року,реєстри бюджетних фінансових зобов`язань, висновок №134981,лист щодо погодження вартості майна від 14.12.2022 року та протокол електронного аукціону /Т.5 а.с.238-247/. Суд зазначає наступне щодо порушення, які вказані в акті під час перевірки. 1) порушення п. 5 розділу I Порядку проведення рецензування висновків судових експертів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 03.02.2020 № 335/5 (перевіркою організації та контролю за виконанням доручень керівництва Міністерства юстиції, були встановлені неодноразові факти порушень строків встановлених керівництвом Міністерства при направленні до Мінюсту на рецензування копій висновків судових експертів у 2020, 2021 та 2022 році). Також, копії висновків судових експертів, які надійшли до Міністерства юстиції України у 2022 році, із супровідним листом за підписом директора Дніпропетровського НДІСЕ [PERSON]., були оформлені із порушеннями вимог пп. 2 п. 6 розділу I Порядку проведення рецензування висновків судових експертів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 03.02.2020 № 335/5, щодо знеособлення даних, які містяться у вказаних документах та додатків до них. Таким чином, у порушенні вимог п. 6 Контракту, пп. 2 п. 5.3 розділу 5 Статуту Дніпропетровського НДІСЕ, Позивач на протязі трьох років (2020 - 2022) не забезпечувала виконання доручень керівництва Міністерства юстиції України, щодо направлення копій висновків судових експертів у встановлені ними строки та у порушення пп. 11 п. 5.3 розділу 5 Статуту не здійснила контроль за організацією роботи відділень, інших структурних підрозділів Дніпропетровського НДІСЕ, щодо направлення до Міністерства юстиції України копій висновків експертів оформлених у відповідності до вимог п. 6 розділу І Порядку проведення рецензування висновків судових експертів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 03.02.2020 № 335/5; 2) в порушення вимог п 156 Розділу III ч. 2 Інструкції з діловодства в науково- дослідних установах судових експертиз Міністерства юстиції України, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 05.03.2021 № 870/5, не здійснюється окрема реєстрація звернень громадян та запитів на інформацію, така кореспонденція проходить реєстрацію у системі електронного документообігу разом з іншими групами документів. Також перевіркою організації роботи зі зверненнями громадян та запитами на отримання публічної інформації, а також організації проведення особистого прийому громадян комісією було встановлено, що протягом 2020, 2021 року до Міністерства юстиції України Дніпропетровським НДІСЕ систематично надавалась недостовірна інформація про результати розгляду звернень громадян за звітний період та недостовірна інформація про фактичні прийоми громадян керівництвом НДІСЕ Таким чином, у порушення пп. 11 п. 5.3 розділу 5 Статуту, Позивач не здійснювала контроль за організацією роботи відділень, інших структурних підрозділів Центру, щодо направлення достовірної інформації про результати розгляду звернень громадян за звітний період до Міністерства юстиції України та у порушенні вимог п. 6 Контракту, не забезпечила додержання законності у діяльності Дніпропетровського НДІСЕ; 3) порушення Інструкції з діловодства в науково-дослідних установах судових експертиз Міністерства юстиції України, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 05.03.2021 № 870/5 (далі за текстом - Інструкція), Позивачем та іншими відповідальними особами: - у порушення п. 32 розділу I ч. І Інструкції, не проставлені дати при затвердженні: Плану роботи лабораторії криміналістичних та інших видів досліджень НДІСЕ на I півріччя 2022 року; Плану роботи НДІСЕ на I-е півріччя 2021 року, Плану роботи лабораторії інженерно-транспортних та технічних досліджень НДІСЕ на перше півріччя 2021 року, Плану роботи лабораторії економічних та товарознавчих досліджень на 1 - півріччя 2022 року, Плану роботи лабораторії економічних та товарознавчих досліджень на 2 - півріччя 2022 року, Плану роботи лабораторії інженерно-технічних досліджень на 2- півріччя 2022 року, Плану роботи лабораторії інженерно-транспортних та технічних досліджень НДІСЕ на друге півріччя 2022 року; - у порушення п. 14 розділу IV ч. І Інструкції, проекти наказів НДІСЕ не готуються та не погоджуються в електронній формі; - у порушення п. 171 розділу VI ч. 1 Інструкції, номенклатура справ НДІСЕ на 2022 рік не внесена та не активована в електронній базі АСКОД. Не активоване вікно «Справа»; - у порушення п. 172 розділу VI ч. І Інструкції, зведена номенклатура справ НДІСЕ на 2022 рік не була схвалена експертно - перевірною комісією державного архіву; - у порушення п. 198 розділу IV ч. I Інструкції, відсутні номенклатурні справи «Запити на публічну інформацію» та «Депутатські запити, звернення та документи з їх виконання»; - у порушення п. 202 розділу IV ч. I Інструкції у номенклатурний справі «Звернення громадян» разом зі зверненнями громадян зберігаються запити на інформацію, листи народних депутатів України та представників юридичних осіб і матеріали; - у порушення п. 209 розділу IV ч. I Інструкції, у номенклатурній справі № 01.2-01, до доручень Міністерства юстиції України не додаються документи про їх виконання. Отже, у порушення вимог п. 6 Контракту, Позивачем, як директором, не забезпечено законність у діяльності Дніпропетровського НДІСЕ та у порушення пп. 1 п. 5.3 розділу 5 Статуту не здійснено контроль за організацією роботи відділень, інших структурних підрозділів, щодо дотримання положень Інструкції; 4) у порушення приписів постанови Кабінету Міністрів України від 04.02.1998 № 121 «Про затвердження переліку обов`язкових етапів робіт під час проектування, впровадження та експлуатації засобів інформатизації», постанови Кабінету Міністрів України від 12.08.2009 № 869 «Про затвердження загальних вимог до програмних продуктів, які закуповуються та створюються на замовлення державних органів», пунктів 10-11 розділу І частини І Інструкції, наказом від 15.04.2021 № 26-од «Про введення в дію електронного документообігу» в НДІСЕ було введено у дію електронну систему документообігу «BAS документообіг КОРП», без техніко-економічного обґрунтування щодо необхідності розробки та/або впровадження програмного забезпечення; проекту погодженого технічного завдання на розробку комп`ютерної програми; технічного завдання на розробку комп`ютерної програми, затвердженого відповідним чином; календарного Плану виконання робіт за етапами, протоколів щодо погодження виконання етапів робіт тощо; висновку експертизи щодо комплексного захисту інформації, яка використовувалась на робочих місцях судових експертів та інших співробітників. Система документообігу «BAS документообіг КОРП» не відповідала вимогам нормативно-правових актів у сфері захисту інформації та не мала програмного забезпечення для інтеграції до СЕВ та АСКОД з квітня 2021 по лютий 2022 року. Таким чином, у порушення вимог п. 6 Контракту Позивач у вказаний період часу не забезпечила законність у діяльності НДІСЕ та у порушення пункту 4 наказу Міністерства юстиції України від 05.03.2021 № 870/5 не забезпечила впровадження електронного документообігу для документування управлінської інформації, який відповідав вимогам нормативно-правових актів у сфері захисту інформації та мав програмне забезпечення для інтеграції до СЕВ та АСКОД. 5) перевіркою дотримання в Дніпропетровському НДІСЕ порядку призначення та звільнення працівників, комісією було встановлено порушення з боку керівництва НДІСЕ вимог Довідника кваліфікаційних характеристик професій працівників Випуск 1 «Професії працівників, що є загальними для всіх видів економічної діяльності», затвердженого наказом Міністерства праці та соціальної політики України від 29.12.2004 № 336, при призначенні на посаду заступника начальника експлуатаційно-технічного відділу НДІСЕ [PERSON] (наказ від 31.03.2020 № 70-к/ тр). Таким чином, у порушення вимог п. 6 Контракту Позивач не забезпечила законність у діяльності Дніпропетровського НДІСЕ; 6) у порушення вимог п. 1 ч. 4 ст. 531 Закону України «Про запобігання корупції», п. 6 Контракту, Позивач не забезпечила законність у діяльності НДІСЕ, оскільки перевіркою організації дотримання антикорупційного законодавства було встановлено, що у порушенні положень п. 1 ч. 4 ст. 531 Закону України «Про запобігання корупції» у НДІСЕ відсутні локальні нормативні акти, які визначають впровадження механізмів заохочення та формування культури повідомлення про можливі факти корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, інших порушень Закону. Крім того, Уповноважена особа Дніпропетровського НДІСЕ у порушенні п. 3 ч. 6 ст. 131 Закону України «Про запобігання корупції» та п. 2 ч. 2 розділу I «Типового положення про уповноважений підрозділ (уповноважену особу) з питань запобігання та виявлення корупції» затвердженого наказом Національного агентства з питань запобігання корупції (далі - НАЗК) № 277/21 від 27.05.2021, не здійснює методичну та консультаційну допомогу з питань додержання законодавства щодо запобігання корупції, про що свідчить відсутність записів у журналі надання методичної та консультаційної допомоги і проведення роз`яснювальної роботи з питань дотримання вимог антикорупційного законодавства. Також, при проведенні перевірки було встановлено, що проекти наказів з основної діяльності, адміністративно-господарських питань, кадрових питань (особового складу) залежно від їх видів не візувалися Уповноваженою особою НДІСЕ на протязі 2020 року та в період з січня до травня 2021 року, що є порушенням вимог підпункту 20 пункту 2 розділу I Типового положення про уповноважений підрозділ (уповноважену особу) з питань запобігання та виявлення корупції, затвердженого наказом НАЗК від 17.03.2020 № 102/20, чинного на момент вчинення порушення; 7) перевіркою організації запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, комісією був встановлений факт можливого порушення вимог ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», в частині наявності приватного інтересу у Уповноваженої особи з питань запобігання та виявлення корупції НДІСЕ [PERSON] , про що листом від 18.11.2022 № 109261/31/16-22 було повідомлено Національну поліцію України; 8) Перевіркою питань організації та впровадження заходів, що вживаються для протидії правопорушенням та дотримання законодавства під час виконання завдань, покладених на НДІСЕ, встановлений факт порушення п. 32 розділу I ч. I Інструкції директором НДІСЕ [PERSON] , при виданні наказу від 27.07.2021 № 153- к/тр про преміювання Позивача за підсумками фінансово-господарської діяльності за червень 2021 року у розмірі 40 000,00 гривень, за погодженням із Міністерством юстиції України на підставі листа № 57441/57687-33-21/16.2.3 від 28.07.2021. Таким чином, у порушення вимог п. 6 Контракту Позивач не забезпечила законність у діяльності НДІСЕ; 9) при проведенні перевірки матеріально-технічного забезпечення НДІСЕ, комісією було встановлено: - порушення Порядку списання об`єктів державної власності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.11.2007 № 1314 «Про затвердження Порядку списання об`єктів державної власності» при списані комп`ютерної та периферійної техніки НДІСЕ; - порушення Порядку відчуження об`єктів державної власності, затвердженні постановою Кабінету Міністрів України від 06.06.2007 № 803, а сааме Дніпропетровський ДІСЕ без погодження суб`єкта управління - Міністерства юстиції України, здійснив зміну вартості майна, що пропонувалось до відчуження; - порушення наказу Міністерства транспорту України від 10.02.1998 № 43 «Про затвердження Норм витрат палива і мастильних матеріалів на автомобільному транспорті», із змінами і доповненнями, щодо відсутності подорожніх листів про списання пального транспортного засобу ВАЗ 21093, часткова відсутність подорожніх листів про списання пального транспортного засобу KIA Sportage, невідповідність у подорожніх листах показників спідометра. Таким чином, у порушення вимог п. 6 Контракту, Позивач не забезпечила ефективне використання закріпленого за НДІСЕ майна; 10) при проведенні перевірки, комісією було встановлена відсутність документів необхідних для подальшого розміщення Запорізького відділення Дніпропетровського НДІСЕ в приміщенні комунальної форми власності, яке належить комунальному підприємству «Виробниче ремонтно-експлуатаційне житлове об?єднання № 7, після сплину строку дії договору позички нежитлового приміщення 01.09.2022. Таким чином, у порушення вимог п. 6 Контракту, Позивач не вжила заходів щодо створення у кожному структурному підрозділі і на кожному робочому місці належних умов праці відповідно до вимог нормативних актів, а також не забезпечила додержання прав працівників гарантованих законодавством про охорону праці; 11) перевіркою організації експертної роботи лабораторії економічних та товарознавчих досліджень, комісією встановлено, що в окремих випадках відбуваються незначні порушення п. 1.13 «Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень», затвердженої наказом Міністерства юстиції України № 53/5 від 18.10.1998, щодо строків попереднього вивчення матеріалів та складання клопотань. Перевіркою організації експертної роботи лабораторії інженерно-технічних досліджень, комісією при дослідженні порядку оформлення висновків судових експертів за результатами проведення комплексних та комісійних судових експертиз (№№ 3407/3408-20, 814/815-20,3412/3413/3414-20, 3509/3510-20, 904/905/906-21, 6969/6970/6971/6972-21, 3072/3073/3074/3075-21, 1350/1351/1352-21, 579/580/581/582-21,1005/1006/1007/1008/1009-21, 946/947/948-22) встановлені порушення п.п. 4.13, 4.16 «Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень», затвердженої наказом Міністерства юстиції України № 53/5 від 18.10.1998, в частині відсутності синтизуючого розділу та відсутності підпису у дослідницькій частині висновку наприкінці дослідження кожного питання, що розглядаються окремо експертом. Перевіркою організації експертної роботи лабораторії криміналістичних та інших видів досліджень, комісією встановлено, що у наданих наглядових провадженнях, були виявлені окремі невідповідності щодо оформлення висновків, що не впливали на результати досліджень, а окремі недоліки були усунені під час перевірки; 12) перевіркою організації роботи з підготовки судових експертів комісією було встановлені окремі недоліки щодо ведення діловодства за напрямком роботи з підготовки судових експертів; 13) при проведенні перевірки, комісією було встановлено, що протягом періоду, що перевірявся дисциплінарною палатою ЦЕКК було порушено питання щодо дисциплінарного відповідальності стосовно 6 фахівців Дніпропетровського НДІСЕ. За результатом розгляду зазначених питань до 4 судових експертів НДІСЕ за порушення вимог нормативно-правових актів та/або методик проведення судових експертиз під час складання висновку експертів застосовні дисциплінарні стягнення у вигляді попереджень. Таким чином, у порушення вимог п. 6 Контракту, Позивач не забезпечила законність у діяльності Дніпропетровського НДІСЕ. Відповідно до акту, з огляду на допущені порушення, встановлені за результатами перевірки, діяльність Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України за період з січня 2020 року по жовтень 2022 року включно визнається такою, що здійснюється на незадовільному рівні. З аналізу змісту Акту за результатами перевірки діяльності ДніпроНДІСЕ від 02.12.2022 року вбачається встановлення при проведенні перевірки численних порушень вимог чинного законодавства, нормативно-правових актів та наказів Міністерства юстиції України, що свідчить про неналежне виконання позивачем своїх обов`язків, передбачених п.6 Контракту, а саме - здійснювати належну організацію роботи та керівництво діяльністю ДніпроНДІСЕ. В судовому засіданні свідок [PERSON] пояснила, що працювала в Дніпропетровському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України з 2002 року першим заступником директора. Колектив було повідомлено, про заплановану перевірку діяльності ДніпроНДІСЕ за період з 2020 по 2022 рік. Коли приїхала комісія, колектив познайомили з членами комісії, повідомили хто за який напрямок відповідає, було зачитано наказ. Свої документи на перевірку вона носила [PERSON] та Придиба. В її діяльності були виявлені порушення , членам комісії надавала усні пояснення щодо порушень. Щодо виявлених порушень зазначила, про відсутність дати на деяких планах це була технічна помилка, але це не вплинуло на виконання планів. В подальшому недоліки були усунуті. У акті перевірки було вказано про відсутність у повному обсязі відмітки про виконання запланованих заходів. Суду пояснила , що ніяким документом не регламентовано проставляння відміток, на нарадах підприємства ці питання обговорювалися та відповідно фіксувалося в протоколах. Відсутність відміток про виконання планів роботи структурних підрозділів у номенклатурній справі пояснила тим, що відмітки проставляються керівниками структурних підрозділів. Щодо питання , що листи МЮУ не доводилися до працівників ДніпроНДІСЕ , обгрунтувала, що при надходженні листів з МЮУ, нею встановлювався контроль , шляхом нарад всі листи доводилися до відома працівників підприємства. Оголошувалися листи на директораті, або доводила до керівників підрозділів, відмітки на листах щодо ознайомлення не проводила. Доган щодо не ознайомлення з листами на підприємстві не було. Пояснення щодо даного факту у неї не відбиралося, ці порушення були виявлені під час перевірки. Перевіркою було встановлено порушення запровадження електронного документообігу. Суду пояснила наступне, що електронний документообіг був впроваджений на підприємстві з 2021 року. Була придбана система BAS в лютому 2021 року. Підприємство почало її впроваджувати, але вона не була розроблена під інструкцію. Зверталися за допомогою до МЮУ, до інших підприємств, проводились наради щодо вдосконалення даної програми, але не змогли її запровадити. На початку серпня 2021 року підприємство переуклало договір та придбало систему ASKOD. З метою забезпечення вимог Інструкції з діловодства НДУСЕ було спочатку заплановано доступ до онлайн-сервісу ASKOD 5 робочих місць, але потрібно було замінити комп`ютерну техніку. Вже з 1.10.2021 року автоматично користувалося даною системою 15 робочих місць. Було складно запроваджувати дану систему, додаткове фінансування не надавалося для її вдосконалення. Працівники підприємства постійно приймали участь у семінарах з питань використання системи електронного документообігу. Щодо цього питання письмові пояснення членам комісії не надавала, в усній формі надавала відповіді. Після проведення перевірки підприємства, повідомили, що акт буде надіслано для ознайомлення. На питання відповідача пояснила, що не може відповісти чому саме 15 робочих місць було закріплено за системою ASKOD на підприємстві, не може пояснити чи забезпечувало це постійний документообіг. Розуміє, що повинні всі працівники підприємства користуватися цією програмою, але це неможливо було зробити за короткий час. Чому не доводилися доручення через електронний підпис працівникам також повідомити не може. Чи видавалися сертифікати на програму BAS їй невідомо. Контролює виконання її обов`язків директор ДніпроДНІСЕ. Визнає , що під час перевірки були виявлені в її роботі порушення. Чи були наміри у [PERSON] оскаржувати наказ щодо звільнення та надавати пояснення щодо акту перевірки їй невідомо. Свідок [PERSON] суду пояснила, що працювала в Дніпропетровському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України з 2007 року заступником директора по 2023 рік. З [PERSON] знайома давно, були службові стосунки. Директор [PERSON] постійно намагалась організувати роботу підприємства та покращити умови. Щодо перевірки на підприємстві пояснила, що про перевірку повідомили працівників заздалегідь, готувалися до приїзду членів комісії. Члени комісії були представлені директором. Під час перевірки були повітряні тривоги, вимикалось світло, перебували в укриттях. Під час перевірки надавала журнали про результати розгляду звернень громадян для ознайомлення членам комісії. Зауваження були членів комісії щодо реєстрації звернень громадян здійснювалося у журналі реєстрацій пропозицій, заяв та скарг громадян, так як заяви не були відокремлені на публічні. Також були членами комісії виявлені порушення щодо рецензування висновків судових експертів. При підготовці копії висновків експертів для направлення на рецензування виникало питання, яким чином здійснювати ретушування даних, так як Порядком нечітко було визначено. Працівники підприємства самостійно вирішували дане питання та виходили з даної ситуації. Знеособлення даних здійснює керівник структурного підрозділу відповідно до Порядку. На її погляд знеособлення даних здійснювалося у повному обсязі. На нарадах директором неодноразово обговорювалось питання щодо порядку рецензування . Членами комісії при перевірці були зроблені зауваження щодо рецензування, письмові пояснення у неї не відбиралися з цього питання. Також перевіркою було виявлено затримку направлення копій висновків до Міністерства юстиції України. На затримку відправлення вплинула ситуація , яка склалася з запровадженням карантинних заходів. Ці порушення були не систематичні. Щодо перевірки звітності їй невідомо, так як плани у неї не знаходилися, надавалися для перевірки річні звіти. Зауважень щодо річних звітів від членів комісії не надходили. На запитання відповідача пояснила, що пояснення письмові надавала директору та адвокату Світлицькому Д.А. Не заперечує що факти порушень був виявлені членами комісії, але вважає, що це не мало системного характеру. Щодо контролю організації роботи на підприємстві , цим займається директор. Підтверджує той факт, що звернення громадян не реєструвалися в електронній формі, так як це був перехідний період в електронній системі. В акті за запит публічної інформації та звернення громадян дійсно реєструвалися в одному журналі. Щодо порушень строків направлення 16 висновків експертів , їй невідомо чи хворіли люди, експерти не були відсторонені від роботи не маючи щеплення. Погодилася з порушеннями , які були вказані в акті перевірки, та надавала заходи, щоб їх виправити. Їй не було відомо, чи [PERSON] готувала заперечення щодо акту перевірки. Свідок [PERSON] суду пояснив, що працював в Дніпропетровському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України головним інженером до травня 2022 року. Директором підприємства була [PERSON] , як керівник грамотна, вимоглива. Щодо перевірки, пояснив, що працівників підприємства зібрали в актовому залі, представили членів комісії. Його діяльність ніхто не перевіряв, він лише допомагав приносити документи, справи, матеріали. Під час перевірки були повітряні тривоги, вимикалося світло. Щодо його діяльності було зроблено некоректне зауваження щодо двері де знаходилися речові докази були не залізні, як вимагала інструкція, а оббиті цинком . Письмові пояснення ним членам комісії не надавалися. Акт щодо дверей не складався, лише було зроблено зауваження. Приміщення де знаходилися речові докази було підключене до відеоспостереження та сигналізації, датчики протипожежної сигналізації розташовані перед кімнатою. У кожного керівника підрозділу був свій сейф для зберігання речових доказів, а в цій кімнаті зберігалися об`ємна речові докази. Таблички на речових доказах були, інструкція щодо зберігання речових доказів вважає що дотримана. Після перевірки [PERSON] повідомив , що акт перевірки буде надісланий через 15 днів. На питання відповідача відповів, що був ознайомлений з інструкцією, але після ознайомлення з актом, був обізнаний що двері, які знаходилися в кімнаті зберігання речових доказів не відповідають інструкції, так як не були залізні, а оббито дерево цинком. Якщо б була пожежа, то ці двері не врятували речові докази від вогню, щодо оскарження акту [PERSON] йому невідомо. Щодо допиту свідка [PERSON] у судовому засіданні представник позивача Богач А.О. відмовилася у подальшому його допиті. Аналіз показань допитаних в суді свідків та поданих сторонами письмових доказів: Договір про надання послуг з оцінки об`єкта оренди, лист від 05.08.2021 року, розрахунки фонду оплати, лист від 28.07.2021 року,реєстри бюджетних фінансових зобов`язань, висновок №134981, лист щодо погодження вартості майна від 14.12.2022 року та протокол електронного аукціону досліджених у ході судового розгляду, дає підстави суду дійти висновку, що позивачем не спростовані порушення , які були виявлені під час перевірки діяльності Дніпропетровського науково- дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України. Доводи позивача про порушення приписів ч. 3-4 Порядку не узгоджуються із реальними обставинами справи. За результатами перевірки 02.12.2022 року було складено Акт, в якому відображено висновки щодо роботи НДІСЕ та зазначено порушення , що були встановлені в результаті проведеної перевірки діяльності. За результатами складання Акту службовою запискою від 15.12.2022 №1439-6.1.22 результати перевірки НДІСЕ було доведено Міністру юстиції України з пропозицією розглянути питання щодо вжиття заходів реагування за виявлення під час перевірки фактами порушень в роботі директора НДІСЕ, зокрема ініціювати дострокове розірвання Контракту з [PERSON] /а.с.109 Т.8/. Відповідно до п.5 Розділу 5 Порядку перевірок НДУСЕ керівник науково-дослідної установи судових експертиз протягом п`яти робочих днів після ознайомлення з актом затверджує план заходів щодо усунення порушень, виявлених під час перевірки із зазначенням строків їх виконання. У разі незгоди з результатами перевірки керівник науково-дослідної установи судових експертиз протягом 15 робочих днів з дати отримання акта перевірки може письмово надати обґрунтовані заперечення стосовно зазначених фактів і висновків. За результатом ознайомлення з Актом перевірки директором Підприємства [PERSON] О. до Міністерства юстиції України направлено листа від 13.12.2022 № 3449/02-22, в якому зазначено, що надсилає План заходів щодо усунення порушень, викладених в акті за результатами перевірки діяльності Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових інститут Міністерства юстиції України. План заходів обговорено на засіданні директорату ДніпроНДІСЕ, заперечення до акту перевірки будуть направлені відповідно до вимог пункту 5 розділу 5 Порядку/а.с.221 Т.1/. Суд вважає, що зазначені у плані заходи вказують на визнання керівником НДІСЕ порушень , зазначених у Акті. Відповідно до листків непрацездатності у період з 20.12.2022 року по 20.01.2023 [PERSON] знаходилася на лікарняному/а.с.23-29 Т.1/. На час непрацездатності [PERSON] виконувала обов`язки директора Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових інститут Міністерства юстиції України [PERSON]. Судом встановлено, що ні [PERSON] , ні [PERSON] заперечень стосовно фактів та висновків, зазначених в Акті у встановлений п.5 розділу 5 Порядку перевірок НДУСЕ строки до Міністерства юстиції України не надходили. У зв`язку з цим, твердження [PERSON] про не відібрання пояснень не відповідає дійсності. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 07 квітня 2021 року в справі 757/62834/19-ц (провадження № 61-10812св20) зазначено, що «вирішуючи позови про поновлення на роботі осіб, звільнених за пунктом 8 частини першої статті 36 КЗпП України, суди повинні мати на увазі, що на підставі цієї норми припиняється трудовий договір при наявності умов, визначених сторонами у контракті для його розірвання. Порушення хоча б одного з пунктів контракту є підставою для його дострокового розірвання». Щодо доводів позивача та його представника про незаконність вищезазначеного Акту перевірки та невідповідність його вимогам нормативно-правових актів, що є підставою для визнання його недопустимим доказом, суд зазначає наступне. Повноваження Міністерства юстиції України щодо здійснення діяльності науково-дослідних установ судових експертиз здійснюються відповідно до положень статті 8 Закону України «Про судову експертизу», якою визначено, що організація науково-методичного забезпечення судово-експертної діяльності та організаційно-управлінські засади діяльності державних спеціалізованих установ покладаються на міністерства та інші державні органи, до сфери управління яких належать державні спеціалізовані установи, що здійснюють судово-експертну діяльність. Міністерства та інші державні органи здійснюють у визначеному ними порядку контроль за дотриманням законодавства з питань судово-експертної діяльності державними спеціалізованими установами, що належать до сфери їх управління. Відповідно контроль за діяльністю Інституту здійснюється Міністерством юстиції України, шляхом проведення перевірок роботи Інституту в порядку, визначеному законодавством, а також іншими органами, на які згідно із законодавством покладені функції контролю за діяльністю державних підприємств, установ і організацій. Відповідно до статті 8 Закону України «Про судову експертизу», підпункту 67 пункту 4, пункту 10 Положення про Міністерство юстиції України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02.07.2014 № 228, наказом Міністерства юстиції України від 11.11.2019 № 3475/5 було затверджено Порядок проведення перевірок діяльності науково-дослідних установ судових експертиз Міністерства юстиції України. Проведення планової виїзної перевірки ДніпроНДІСЕ головою комісії [PERSON] , якого в подальшому було призначено в.о. директора Дніпропетровського НДІСЕ, не може бути підставою для визнання Акту перевірки від 02.12.2022 року, а відтак, і перевірки незаконними, оскільки проведення такої перевірки в 2022 році відповідає положенням п.1 розділу ІІ Порядку проведення перевірок діяльності науково-дослідних установ судових експертиз Міністерства юстиції України. Всі інші посилання позивача про незаконність проведеної перевірки діяльності ДніпроНДІСЕ, є несуттєвими та безпідставними, оскільки жодним чином не можуть бути підставою для визнання такої перевірки незаконною та жодним чином не спростовують висновки та обставини викладені в акті перевірки від 02.12.2022. При цьому суд звертає увагу, що з врахуванням особливостей контрактної форми трудового договору, наявність чи відсутність вини не є визначальним для припинення дії контракту. Визначальним є сам факт порушення, а встановлена вина керівника лише додатково підтверджує законність оскаржуваного наказу. Такого висновку дійшов Верховний суд в постанові від 30.08.2018 року справа №463/3091/15 у справі за подібних правовідносин. Згідно п.6 Контракту директор зобов`язаний забезпечувати додержання законності у діяльності ДніпроНДІСЕ, дотримання виконавської дисципліни щодо строків проведення експертиз, розгляду звернень громадян, виконання наказів та доручень керівництва Міністерства юстиції України у встановлені ними строки; виконувати інші обов`язки, передбачені цим контактом, Статутом Інституту, колективним договором та законодавством. Директор Інституту судових експертиз, несе персональну відповідальність перед Міністерством юстиції України за виконання покладених на Інститут завдань та виконання ним своїх обов`язків, передбачених контрактом та цим Статутом. Пунктом 10 та пунктом 17 Контракту, укладеного сторонами, передбачено додаткову підставу припинення та розірвання контракту, не передбачену чинним законодавством, а саме: невиконання або неналежне виконання директором своїх обов`язків, передбачених законодавством, статутом, колективним договором та цим контрактом, а також одноразове грубе порушення директором вимог законодавства, обов`язків, передбачених законодавством, статутом та/або цим контрактом, невиконання директором наказів та доручень Міністерства або його обов`язків, передбачених законодавством, статутом та/або цим контрактом. Якщо розірвання цього контракту проводиться на підставах, встановлених в ньому, але не передбачених законодавством, звільнення керівника з посади здійснюється відповідно до пункту 8 частини першої статті 36 КЗпП України. Отже, посилання позивача на застосування норм КЗпП України, зокрема п.3 ч.1 ст.40, п. 2 ч.1 ст.147, ч.1 ст.148, 149 КЗпП, не заслуговують на увагу, оскільки Контрактом, укладеним сторонами, передбачено додаткову підставу припинення та розірвання контракту, не передбачену чинним законодавством. Листом Дніпропетровської обласної військової адміністрації від 20.12.2022 № 5353/0/526-22 було погоджено звільнення [PERSON] з посади директора ДніпроНДІСЕ. Звільнення [PERSON] з посади директора ДніпроНДІСЕ від 21.12.2022 №5751/5 є законним, з урахуванням погодження такого звільнення у відповідності до Порядку погодження з Головою Ради міністрів Автономної Республіки Крим, головами місцевих державних адміністрацій призначення на посади та звільнення з посад керівників підприємств, установ та організацій, що належать до сфери управління міністерств, інших центральних органів виконавчої влади, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09.10.2013 № 818. Таким чином, на підставі вищезазначеного суд дійшов висновку, що оскаржуваний наказ Міністерства юстиції України, виданий в межах повноважень, із зазначенням пункту контракту, що порушений [PERSON] , а також дотриманням процедури погодження звільнення [PERSON] , що є підставою для його дострокового розірвання. Оцінюючи доводи сторін, суд враховує п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, який зазначає, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами:1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків (ст.76 ЦПК України ). Відповідно до частини першої статті 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Статтею 78 ЦПК України встановлено: суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Допустимість доказів має загальний і спеціальний характер. Загальний характер полягає в тому, що незалежно від категорії справ слід дотримуватися вимоги щодо отримання інформації з визначених законом засобів доказування з додержанням порядку збирання, подання і дослідження доказів. Спеціальний характер полягає в обов`язковості певних засобів доказування для окремих категорій справ чи забороні використання деяких із них для підтвердження конкретних обставин справи. Визнання доказу недопустимим-це не обов`язок, а право суду. Розуміння допустимості доказів досягається крізь призму прав, що охороняються законом: допустимим є доказ, отриманий без порушення закону. Недопустимими, відповідно, є докази, отримані з порушенням закону. Недопустимими також є докази, одержані з неправдивих показань свідка, завідомо неправдивого висновку експерта, фальшивих документів або речових доказів, тобто з порушенням процесуального порядку формування засобів доказування. Допустимість доказів характеризується органічним зв`язком процесуальної форми засобів доказування та законністю отримання інформації про той чи інший факт, який має значення для справи. Тому одержання доказів з дотриманням порядку, встановленого законом, слід розуміти як відсутність при одержанні доказів порушення норм матеріального права та норм процесуального права, як одночасне дотримання передбачених законом особистих немайнових і майнових прав та процесуальної форми. Встановити недопустимість конкретного доказу суд може лише після того, як дослідить його в судовому засіданні. Недопустимість доказу не є очевидною. Сторони вправі висловлювати суду свої міркування щодо допустимості чи недопустимості конкретного доказу. Якщо суд дійде висновку, що доказ є недопустимим, він не бере цей доказ до уваги, тобто не може обґрунтовувати ним своє рішення. Разом з тим, суд повинен у мотивувальній частин рішення зазначити, чому саме він цей доказ відхиляє. Відповідно до частин першої, другої статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. До матеріалів справи адвокатом Богач А.О. були долучені пояснення та письмові докази до пояснень, які надавалися Директору Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України [PERSON]. а саме: головного інженера [PERSON] /Т.3234-250, Т.4 а.с.24, та додаток а.с.25/, [PERSON] /Т.4 а.с.26 з додатками/, [PERSON] /Т.4 а.с.59 з додатками, та службова записка а.с.60/, [PERSON] з додатками /Т.4 а.с.72-110/, [PERSON] /Т.4 а.с.111-113/, [PERSON] з додатками/Т.4 а.с.137-141/, [PERSON] з додатками /Т.4 а.с.142-150,154-168 27-49/, [PERSON] з додатками /Т.4 а.с.151/, [PERSON] / Т.4 а.с.152-153/. До матеріалів справи адвокатом Світлицьким Д.А. долучені письмові пояснення [PERSON] /Т.7 а.с.250-254/, [PERSON] /Т.8 а.с.2-5/, [PERSON] / Т.8 а.с.7/, [PERSON] /Т.8 а.с.9-11/, [PERSON] /Т.8 а.с.74/, [PERSON] /Т.8 а.с.76/. Судом не приймаються до уваги надані письмові пояснення свідків та долучені до них письмові докази, оскільки порядок їх допиту визначений нормами ст.230 ЦПК України, які зокрема повинні бути приведеним судом до присяги та попереджаються про кримінальну відповідальність. Пояснення свідків суд сприймає безпосередньо. Як викладено у постанові Верховного Суду від 29 квітня 2020 року у справі № 161/5372/17, цінність свідка полягає в його безпосередньому об`єктивному сприйнятті обставини справи за допомогою органів чуттів і відсутності юридичної зацікавленості у вирішенні справи. І саме з огляду на своє нейтральне становище людина здатна об`єктивно та правильно засвідчити події і факти так, як вони дійсно відбувалися для можливості уникнення формалізму та зловживання процесуальними правами. Від адвоката Богач А.О. двічі надходило клопотання про виклик свідків: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Судом протокольною формою було частково задоволено клопотання про виклик свідків, а саме : [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , щодо виклику інших свідків було відмовлено, так як не зазначено обставини, які свідок може підтвердити з приводу заявлених позовних вимог та чи можуть їх показання мати значення для правильного вирішення спірних правовідносин. З цих же підстав було відмовлено у виклику свідків членів комісії: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] / Т.3 а.с.160-166/. Представник позивача адвокат Богач А.О. в письмових поясненнях прохала суд не вважати акт перевірки достовірним та беззаперечним доказом. Доводи позивача та її представника про невідповідність акта від 02.12.2021, складеного за результатами перевірки діяльності Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових інститут Міністерства юстиції України суд відхиляє, оскільки матеріали справи не містять жодного доказу на спростування висновків, викладених у ньому. Щодо письмових доказів, а саме відповіді від 04.06.2023 року Головного правління ГО « Асоціація фахівців з енергоефективності»,/Т.8 а.с.77/., інтернет статті які долучені представником позивача адвокатом Богач А.О. /Т.3 а.с.147-156/ суд вважає їх неналежними так як не стосуються предмету спору. 14.06.2023 року до матеріалів справи адвокатом Світлицьким Д.А. було долучено Копію колективного договору між роботодавцем та трудовим колективом Дніпропетрвоського НДІСЕ Міністерства юстиції України по забезпеченню економічного та соціального розвитку трудового колективу і захисту прав працівників на 2021 -2023 роки, копію протоколу засідання Представницього органу ДніпроДНІСЕ, копію протоколу засідання робочої групи з розробки колективного договору та копію протоколу зборів трудового колективу/Т.3 а.с.220-242, Т.4 а.с.6-12/ вказавши , що ці документи є необхідними для розгляду справи. В судовому засіданні під час дослідження документів пояснень не надійшло саме які обставини справи вони підтверджують та мають значення для правильного вирішення справи, суд вважає письмові докази є неналежними. До матеріалів справи долучений науково- правовий висновок , який підготовлений кандидатом юридичних наук, доцентом кафедри конституційного права України [PERSON] /Т.5а.с.167 -185, 199-216/. У висновку зазначено, що системний аналіз чинного законодавства про судову експертизу не дає підстав робити висновок щодо зв`язку юридичної відповідальності керівника державної експертної установи у вигляді звільнення у випадку притягнення судового експерта експертної установи до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження на підставі рішення дисциплінарної палати Центральної експертно -кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України. Відповідно до ст.73,114 ЦПК України - учасники справи мають право подавати до суду висновок експерта у галузі права. Водночас процесуальними кодексами визначається виключне коло питань, з яких ЕПП може надавати свій висновок: (1) щодо застосування аналогії закону чи аналогії права; (2) щодо змісту норм іноземного права згідно з їх офіційним або загальноприйнятим тлумаченням, практикою застосування і доктриною у відповідній державі. Висновок експерта у галузі права не є доказом, має допоміжний (консультативний) характер і не є обов`язковим для суду. Суд може посилатися в рішенні на висновок експерта у галузі права як на джерело відомостей, які в ньому містяться, та має зробити самостійні висновки щодо відповідних питань (ст. 115 ЦПК України). Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши доводи позивача, відповідачів та представників третьої особи, суд дійшов до висновку, що в даному спорі відсутні питання стосовно аналогії права чи закону, а також стосовно проблематики застосування норм іноземного законодавства. Вважає висновок експерта у галузі права не є доказом, має допоміжний (консультативний) характер та не є обов`язковим для суду. У постанові від 22 вересня 2021 року у справі № 463/3724/18 (провадження № 61-4970св21) Верховний Суд зробив висновок про те, що формування змісту та обсягу позовних вимог є диспозитивним правом позивача. Кожна сторона сама визначає стратегію свого захисту, зміст своїх вимог і заперечень, а також предмет та підстави позову, тягар доказування лежить на сторонах спору, а суд розглядає справу виключно у межах заявлених ними вимог та наданих доказів. У постанові Верховного Суду від 14 вересня 2021 року у справі № 910/14452/20 зазначено, що Верховний Суд неодноразово наголошував на необхідності застосування категорій стандартів доказування та відзначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зокрема, цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджувальної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний (постанови Верховного Суду від 02 жовтня 2018 року у справі № 910/18036/17, від 23 жовтня 2019 року у справі № 917/1307/18, від 18 листопада 2019 року у справі № 902/761/18, від 04 грудня 2019 року у справі № 917/2101/17). Аналогічний стандарт доказування застосовано Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 18 березня 2020 року у справі № 129/1033/13-ц (провадження № 14-400цс19). Враховуючи вищенаведене, а також те, що [PERSON] , підписавши контракт 09.04.2019 погодилась з його умовами, однак не виконала належним чином покладені на неї обов`язки, звільнення здійснено в порядку, передбаченому контрактом у відповідності до діючого законодавства України, суд вважає відсутніми підстави для скасування наказу Міністерства юстиції України від 21.12.2022 № 5751/5 та наказу від 20.01.2023 року , а позовні вимоги [PERSON] такими, що не підлягають задоволенню. Інші вимоги [PERSON] про поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу є похідними від вимоги про скасування наказу, а тому такі вимоги задоволенню також не підлягають. Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України, а саме судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог, понесені позивачем судові витрати по сплаті судового збору за подання позову покладаються на позивача.

Outcome: dismissed