Jurisdiction: civil
Date: 2024-07-16 00:00:00

Позивач звернувся до суду із позовом в якому просить ухвалити рішення, яким стягнути з [PERSON] ., на користь Державного професійно-технічного навчального закладу «Одеський державний центр професійного навчання працівників переробної промисловості» (далі ДПТНЗ «ОДЦПНППП») пеню за період з 01.10.2018р., по 01.03.2020р., у розмірі 71\~940,00 грн, інфляційних витрат за період з 01.10.2018р., по 01.05.2023р., у розмірі 117\~417,29 грн. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що,\~як балансоутримувач\~будинку [ADDRESS] надавав мешканцям будинку комунальні послуги з його утримання. Відповідачка [PERSON] , проживала в кімнаті № [NUMBER] зазначеного гуртожитку та систематично не виконувала взяті на себе зобов`язання щодо оплати отриманих житлових послуг, внаслідок чого утворилась заборгованість за спожиті послуги. Рішенням суду від 16.11.2020р., з відповідачки стягнуто заборгованість за період з 01.10.2018р.,по 01.03.2020р., суму боргу за отримані комунальні послуги в сумі 71\~940,00 грн. Вищевказані обставини і стали підставою для звернення до суду з даним позовом. Представник позивача надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності (а.с. 22) та просив суд задовольнити позов у повному обсязі. Відповідачка в судове засідання не з`явилася, про час, день та місце розгляду справи повідомлена належним чином, шляхом направлення судової повістки за останнім відомим місцем проживання, а також за зареєстрованим місцем проживання (а.с. 30, 31). Судом встановлені такі факти і відповідні їм правовідносини. Так встановлено, що як балансоутримувач\~будинку [ADDRESS] надавав мешканцям будинку комунальні послуги з його утримання. Відповідачка [PERSON] , проживала в кімнаті № [NUMBER] зазначеного гуртожитку та систематично не виконувала взяті на себе зобов`язання щодо оплати отриманих житлових послуг, внаслідок чого утворилась заборгованість за спожиті послуги. Рішенням суду від 16.11.2020р., з відповідачки стягнуто заборгованість за період з 01.10.2018р.,по 01.03.2020р., суму боргу за отримані комунальні послуги в сумі 71\~940,00 грн.. Відповідно до п. 7 Правил користування приміщенням житлових будинків та гуртожитків, затверджених постановою Кабінету\~Міністрів України\~від 8\~жовтня 1992\~р.\~№ 572 власник квартири зобов`язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. До того відповідно до п.8 Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків, затверджених постановою Кабінету\~Міністрів України\~від 8\~жовтня 1992\~р.\~№ 572 співвласники житлового будинку, гуртожитку зобов`язані забезпечувати належне утримання, експлуатацію, реконструкцію, реставрацію, поточний і капітальний ремонт, технічне переоснащення спільного майна житлового будинку, гуртожитку пропорційно до частки співвласника на умовах співфінансування. За період у який у відповідача виникла заборгованість, позивачем, як обслуговуючою організацією, в указаний період щоденно надавались послуги з утримання будинку і споруд та прибудинкової території. Згідно ч. 1, 2 ст.\~612\~ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Боржник, який прострочив виконання зобов`язання, відповідає перед кредитором за завдані Простроченням збитки і за неможливість виконання, що випадково настала після прострочення. Згідно ст.\~610\~ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У відповідності до п.3,4 ч.1 ст.\~611\~ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: згідно п. 3. - сплата неустойки; згідно п.4. - відшкодування збитків та моральної шкоди. До того згідно ч 1 ст. 623 боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки. При цьому згідно ст.\~625\~ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться (стаття 526 ЦК України). Отже, виходячи з юридичної природи правовідносин сторін як грошових зобов`язань на них поширюється дія ч. 2ст.625\~ЦК України як спеціальний вид цивільно-правової відповідальності за прострочення виконання зобов`язання. Закріплена в п. 10 ч. 3ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» правова норма щодо відповідальності боржника за несвоєчасне здійснення оплати за житлово-комунальні послуги у вигляді пені не виключає застосування правових норм, установлених у ч. 2ст. 625 ЦК України. Інфляційне нарахування на суму боргу за порушення боржником грошового зобов`язання, вираженого в національній валюті та трьох відсотків річних від простроченої суми полягає у відшкодуванні матеріальних витрат кредитора від знецінення грошових коштів у наслідок інфляційних процесів та отримання компенсації (плати) від боржника за неправомірне користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові, тому ці кошти нараховуються незалежно від сплати ним неустойки (пені) за невиконання або неналежне виконання зобов`язання. Така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 30 жовтня 2013 року у справі №6-59цс13, яка прийнята за результатами розгляду заяв про перегляд судового рішення з підстави, передбаченої п. 1 ч. 1ст. 355 ЦПК України. Разом із тим суд вважає, що вимоги позову в частині стягнення пені задоволенню не підлягають виходячи з наступного. Відповідно до ч.ч. 1,3 ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. З аналізу зазначеної норми права слід дійти висновку про те, що пеня нараховується не на загальну суму боргу яка утворилася за певний період, а нараховується на кожний окремий платіж. Отже, в даному випадку, комунальні платежі нараховуються щомісяця та у випадку не здійснення оплати пеня нараховується на кожний нарахований але не сплачений помісячний платіж. Разом із тим, позивач всупереч закону здійснив нарахування пені на загальну суму боргу, що утворилася з 01.10.2018р., по 01.03.2020р., а не на кожний окремо прострочений платіж. Суд позбавлений можливості здійснити розрахунок пені самостійно, оскільки позивач не надав до суду помісячний розрахунок боргу (враховуючи те, що комунальні платежі нараховуються і сплачуються щомісяця). В частині стягнення індексу інфляції з підстави передбаченої ст. 625 ЦК України, суд вважає, що така вимога підлягає задоволенню частково, а саме за період з 22.12.2020р., (день набрання рішенням суду про стягнення боргу законної сили) по 23.02.2022р. Індекс інфляції, як і пеня нараховується на кожний окремий прострочений платіж, а позивачем, як суд зазначив вище, не надано помісячний розрахунок боргу, а отже стягнення індексу інфляції за період з 01.10.2018р., по 21.12.2020р., задоволенню не підлягає з тих самих підстав з яких відмовлено в стягненні пені. Відповідно до\~п.\~18\~розділу «Прикінцеві\~та перехідні\~положення» ЦК\~України у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Враховуючи наведені приписи закону стягнення індексу інфляції на загальну суму боргу, що стягнута судовим рішенням, підлягає задоволенню за період з 22.12.2020р., (набрання рішенням законної сили) по 23.02.2022р., (згідно п. 18) та становить 9\~516,70 грн. Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сплачений судовий збір пропорційно задоволеним вимогам. На підставі ст.ст.64, 66-68, 162 ЖК України, ст. ст. 526, 625 Цивільного кодексу України, ст. 14 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», ст. ст.12, 19, 76, 81, 89, 263-265, 268, 280-283, 353, 354 ЦПК України, суд -

Outcome: partial