Jurisdiction: civil
Date: 2024-07-15 00:00:00

У березні 2024 року позивачі звернулись до суду з позовною заявою до Київської міської ради, треті особи: Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Дарницька районна у місті Києві державна адміністрація, про зміну адреси об`єкту нерухомого майна у зв`язку із прийняттям спадщини. Свої вимоги позивачі мотивують тим, що [INFO] помер [PERSON] , який був чоловіком [PERSON] та батьком [PERSON] , про що в Дарницькому районному у місті Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), 10.02.2021, зроблено відповідний актовий запис за №234. За життя [PERSON] заповіту не складав. Після його смерті залишилось спадкове майно, яким є 2/5 частини житлового будинку, що знаходиться по [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвом про право особистої власності на домоволодіння, видане Виконкомом Дарницької районної ради народних депутатів трудящих 02.07.1987, на підставі рішення виконкому Дарницької ради народних депутатів №244 від 27.04.1987, зареєстрованого в БТІ м. Києва 02.02.1987 та записано в реєстрову книгу за №27748. Протягом встановленого законодавством строку, [PERSON] та [PERSON] звернулись до державного нотаріуса Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори Шапченко М.І. із заявами про прийняття спадщини після померлого [PERSON] . Постановою державного нотаріуса Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори Шапченко М.І. від 24.11.2022, позивачам було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, а саме у видачі свідоцтв про право на спадщину за законом на 2/5 частки житлового будинку за [ADDRESS] , в зв`язку з суперечністю між заявленими та поданими спадкоємцем документами на майно померлого та вже зареєстрованими правами на нерухоме майно в Державному реєстрі речових прав. Оскільки відповідно до даних державного реєстру речових прав на нерухоме майно, на житловий будинок за [ADDRESS] , вже відкритий розділ в ДРРП за реєстраційним номером об`єкта нерухомого майна 2489449880000, де внесені дані про реєстрацію права власності на вказаний житловий будинок [ADDRESS] за іншою особою. Як стало відомо позивачам, їх сусідка [PERSON] 27.10.2021 отримала свідоцтво про право на спадщину на житловий будинок в [ADDRESS] , що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 27.10.2021 та зареєструвала право власності на земельну ділянку за кадастровим номером№8000000000:63:433:000, що знаходиться в [ADDRESS] , це підтверджується витягом з Державного земельного кадастру про земельну ділянку від 16.08.2022. У зв`язку із тим, що спадкове майно позивачів, яким є 2/5 частини житлового будинку [ADDRESS] , згідно до свідоцтва про право особистої власності на домоволодіння, зареєстроване в БТІ м. Києва 02.02.1988 має номер 18, тим, що сусідній житловий будинок по провулку Боровому, та земельна ділянка, на якій він знаходиться, нещодавно зареєстровані на праві власності під тим самим номером за тією самою адресою, з метою захисту своїх порушених прав та інтересів, позивачі звернулись до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) та до Дарницької районної у Києві державної адміністрації із заявою щодо присвоєння спадковому нерухомому майну (житловому будинку на [ADDRESS] ) іншої адреси, оскільки за цією адресою зареєстровано право власності на інший (сусідній) житловий будинок та на земельну ділянку, на якій він розташований. Проте, оскільки за результатами розгляду вказаних заяв позивачів Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) зазначає, що позивачам необхідно звернутись із заявою до Дарницької районної у Києві державної адміністрації для отримання Розпорядження Дарницької районної у м. Києві державної адміністрації, а Дарницька районна у м. Києві державна адміністрація натомість зазначає, що районні в м. Києві державні адміністрації розглядають заяви та видають розпорядження про присвоєння поштових адрес об`єктам нерухомого майна виключно на підставі позитивного письмового висновку Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (КМДА), позивачі були змушені звернутись до суду із вказаним позовом для ухвалення судового рішення про задоволення позову та зміну адреси житлового будинку з відповідною частиною надвірних будівель та споруд, оскільки внаслідок помилкового присвоєння однакових адрес двом різним об`єктам нерухомого майна, які належать різним особам, позивачі обмежені у праві на прийняття спадщини та реєстрації права власності на нього. Ухвалою суду від 21.03.2024 відкрито провадження у даній справі та призначено її до розгляду в порядку загального позовного провадження. До суду 15.05.2024 від Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) надійшов відзив, відповідно до якого відповідач зазначив, що з відомостей Міської інформаційно-аналітичної системи забезпечення містобудівної діяльності (МІАС ЗМД) «Містобудівний кадастр Києва» в співставленні зі змістом доданих до позовної заяви копій Технічного паспорту від 01.08.2022 та Технічного паспорту від 19.10.2021 в пров. Боровому (Дарницький район м. Києва) вбачається наявність двох домоволодінь: [ADDRESS] (спадкодавці [PERSON] та [PERSON] ) та [ADDRESS] (власник [PERSON] ). Обидві вказані адреси обліковані в МІАС ЗМД «Містобудівний кадастр Києва» за візуальним спостереженням, тобто в діючому з 2011 року порядку уповноваженими органами (Районною державною адміністрацією або Департаментом) не присвоювались (не підтверджувались). Також, з співставлення зазначеної топосхеми з копією «Плану земельної ділянки» від 29.07.1954 вбачається, що ділянка під [ADDRESS] . Тобто, за даними Містобудівного кадастру дублювання поштових адрес в даному випадку не вбачається, однак додані до позовної заяви різні Технічні паспорти на окремі домоволодіння видані на одну й ту саму адресу - [ADDRESS] . Департамент просить врахувати, що вирішення питань присвоєння чи зміни поштових адрес не відноситься до компетенції Київської міської ради. Також відповідач зазначив, що згідно з витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 27.10.2021 будинок за адресою [ADDRESS] , розміщений на земельній ділянці з кад. №8000000000:63:433:0001 належить на праві власності [PERSON] . Таким чином, формулювання позовної вимоги «змінити адресу житлового будинку з відповідною частиною надвірних будівель та споруд з адреси: [ADDRESS] на адресу: [ADDRESS] …» є очевидно некоректним, оскільки, у разі її задоволення саме в заявленому вигляді, матиме вплив на зареєстроване в ДРРПНМ право власності [PERSON] на будинок за адресою [ADDRESS] і у разі виконання судового рішення призведе до фактичного скасування реєстрації цього права. Крім того, домоволодіння спадкодавців [PERSON] та [PERSON] наразі обліковується за адресою [ADDRESS] , в зв`язку з чим присвоєння йому адреси « [ADDRESS] » не узгоджуватиметься з вимогами п. 23 Порядку №690, згідно з яким для нумерування об`єктів використовуються арабські цифри, а літери використовуються у разі відсутності можливості забезпечення послідовності нумерації будівель, розташованих вздовж вулиці. Підсумовуючи викладене відповідач заперечував проти задоволення позивних вимог, оскільки задоволення заявлених позивачами позовних вимог до Київської міської ради не відповідатиме вимогам Закону №3038-VI, Порядку №690, Положення №337/9394 та негативно вплине на існуючу реєстрацію прав власності [PERSON] в Державному реєстрі речових прав. До суду 25.06.2024 надійшли додаткові пояснення від Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) у яких Департамент зазначив, що свою позицію відносно заявлених позовних вимог виклав у відзиві від 14.05.2024, наявному в матеріалах справи. Поряд з тим зазначав, що Департамент, як суб`єкт владних повноважень, управнений на присвоєння поштових адрес, а також на їх коригування та уточнення у випадках, визначених наведеними у відзиві від 14.05.2024 вимогами чинного законодавства, не заперечує щодо упорядкування поштових адрес шляхом виправлення їх фактичного дублювання на підставі рішення суду, однак, як зазначалось у відзиві, шляхом присвоєння відповідної поштової адреси домоволодінню, успадкованому позивачами, а не шляхом зміни поштової адреси домоволодіння, належного на праві власності [PERSON] . Також відповідач зазначив, що в МІАС ЗМД «Містобудівний кадастр Києва» спірне домоволодіння наразі обліковується за адресою [ADDRESS] , однак в діючому з 2011 року порядку уповноваженими органами (Районною державною адміністрацією або Департаментом) ця адреса не присвоювалась та не підтверджувалась. Таким чином, з метою упорядкування поштових адрес відповідно до вимог п. 23 Порядку №690 більш доцільним вбачається присвоєння спірному домоволодінню адреси « [ADDRESS] ». За даними Державного реєстру речових прав на нерухоме майно за вказаною адресою відповідного нерухомого майна (будинку) наразі не обліковується. Поряд з тим, у разі наявності обґрунтованих доводів позивачів щодо можливої доцільності присвоєння спірному домоволодінню адреси « [ADDRESS] », Департамент проти цього не заперечуватиме. Ухвалою суду від 16.07.2024 закрито підготовче засідання та призначено розгляд справи по суті. У судове засідання учасники процесу не з`явились, були належним чином повідомлені про розгляд вказаної справи. Від відповідача та третіх осіб надійшли клопотання про розгляд справи у їх відсутності. Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , який був чоловіком [PERSON] та батьком [PERSON] , про що в Дарницькому районному у місті Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), 10.02.2021, зроблено відповідний актовий запис за №234. За життя [PERSON] заповіту не складав. Після його смерті залишилось спадкове майно, яким є 2/5 частини житлового будинку, що знаходиться по [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвом про право особистої власності на домоволодіння, видане Виконкомом Дарницької районної ради народних депутатів трудящих 02.07.1987, на підставі рішення виконкому Дарницької ради народних депутатів №244 від 27.04.1987, зареєстрованого в БТІ м. Києва 02.02.1987 та записано в реєстрову книгу за №27748. Протягом встановленого законодавством строку, [PERSON] та [PERSON] звернулись до державного нотаріуса Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори Шапченко М.І. із заявами про прийняття спадщини після померлого [PERSON] . Постановою державного нотаріуса Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори Шапченко М.І. від 24.11.2022, позивачам було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, а саме у видачі свідоцтв про право на спадщину за законом на 2/5 частки житлового будинку за [ADDRESS] , в зв`язку з суперечністю між заявленими та поданими спадкоємцем документами на майно померлого та вже зареєстрованими правами на нерухоме майно в Державному реєстрі речових прав. Оскільки відповідно до даних державного реєстру речових прав на нерухоме майно, на житловий будинок за [ADDRESS] , вже відкритий розділ в ДРРП за реєстраційним номером об`єкта нерухомого майна 2489449880000, де внесені дані про реєстрацію права власності на вказаний житловий будинок [ADDRESS] за іншою особою. Як стало відомо позивачам, їх сусідка [PERSON] 27.10.2021 отримала свідоцтво про право на спадщину на житловий будинок в [ADDRESS] , що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 27.10.2021 та зареєструвала право власності на земельну ділянку за кадастровим номером№8000000000:63:433:000, що знаходиться в [ADDRESS] , це підтверджується витягом з Державного земельного кадастру про земельну ділянку від 16.08.2022. У зв`язку із тим, що спадкове майно позивачів, яким є 2/5 частини житлового будинку [ADDRESS] , згідно до свідоцтва про право особистої власності на домоволодіння, зареєстроване в БТІ м. Києва 02.02.1988 має номер 18, тим, що сусідній житловий будинок по провулку Боровому, та земельна ділянка, на якій він знаходиться, нещодавно зареєстровані на праві власності під тим самим номером за тією самою адресою, з метою захисту своїх порушених прав та інтересів, позивачі звернулись до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) та до Дарницької районної у Києві державної адміністрації із заявою щодо присвоєння спадковому нерухомому майну (житловому будинку на [ADDRESS] ) іншої адреси, оскільки за цією адресою зареєстровано право власності на інший (сусідній) житловий будинок та на земельну ділянку, на якій він розташований. За результатами розгляду вказаних заяв позивачів Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) зазначає, що позивачам необхідно звернутись із заявою до Дарницької районної у Києві державної адміністрації для отримання Розпорядження Дарницької районної у м. Києві державної адміністрації, а Дарницька районна у м. Києві державна адміністрація натомість зазначає, що районні в м. Києві державні адміністрації розглядають заяви та видають розпорядження про присвоєння поштових адрес об`єктам нерухомого майна виключно на підставі позитивного письмового висновку Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (КМДА). Відповідно до ч.ч.1, 2, 3 ст.12 ЦПК України: цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін; учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом; кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з ч.3 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частиною 1 ст.89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Частинами 1, 2 ст.386 ЦК України визначено, що: держава забезпечує рівний захист прав усіх суб`єктів права власності; власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню. Пунктом 23 Порядку присвоєння адрес об`єктам будівництва, об`єктам нерухомого майна, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №690 від 07 липня 2021 року, в редакції від 16 червня 2023 року, визначено, що для нумерування об`єктів використовуються арабські цифри. Номер об`єкта може також містити літеру. Літера використовується у разі, коли відсутня можливість забезпечити послідовну нумерацію будівель, розташованих вздовж вулиці, відповідно до пункту 25 цього Порядку (наприклад, у разі будівництва двох чи більше будівель замість однієї, поділу будівель на дві чи більше блоковані). Також може використовуватися літера для будівель, що розташовані (або будуються) посеред кварталу та не мають фасаду, що виходить на вулицю. У такому разі номер найближчої житлової будівлі (для інших житлових) або споруди (для інших споруд), яка має фасад, який виходить на вулицю, отримує літеру "А", а будівля чи будівлі (споруда чи споруди) відповідно отримують інші літери. Для нумерації об`єктів використовуються великі літери українського алфавіту в такій послідовності: "А", "Б", "В", "Г", "Д", "Е", "Ж", "И", "К", "Л", "М", "Н", "П", "Р", "С", "Т", "У", "Ф", "Х", "Ц", "Ч", "Ш", "Ю", "Я". Літера зазначається після номера через дефіс. Відповідно до п.10 Порядку присвоєння адрес об`єктам будівництва, об`єктам нерухомого майна у разі виявлення дублювання номерів окремих частин об`єкта зміна (коригування) адреси здійснюється на підставі рішення суду, крім випадку, визначеного абзацом другим цього пункту. У відповідності до п. 50 Порядку присвоєння адрес об`єктам будівництва, об`єктам нерухомого майна упорядкування нумерації об`єктів нерухомого майна здійснюється: у випадку виявлення невідповідності адреси фактичному розташуванню об`єкта; у випадку виявлення дублювання адрес існуючих об`єктів державної або комунальної власності; у випадку подвоєння адрес внаслідок об`єднання населених пунктів; у випадках, визначених пунктами 9, 10 та 41 цього Порядку; у випадках, встановлених законодавством та цим Порядком. Згідно з п. 52 Порядку присвоєння адрес об`єктам будівництва, об`єктам нерухомого майна у разі виявлення дублювання номерів об`єктів нерухомого майна, один чи більше з яких не є об`єктами державної чи комунальної власності та не підпадають під випадки, зазначені у пункті 50 цього Порядку, зміна, коригування адреси здійснюються на підставі рішення суду. Судом встановлено, що згідно з відомостями Державного реєстру речових прав на нерухоме майно - будинок за адресою: [ADDRESS] , розміщений на земельній ділянці з кад. №8000000000:63:433:0001 належить на праві власності [PERSON] . Таким чином, формулювання позовної вимоги «змінити адресу житлового будинку з відповідною частиною надвірних будівель та споруд з адреси: [ADDRESS] на адресу: [ADDRESS] є очевидно некоректним, оскільки, у разі її задоволення саме в заявленому вигляді, матиме вплив на зареєстроване в ДРРПНМ право власності [PERSON] на будинок по [ADDRESS] і у разі виконання судового рішення призведе до фактичного скасування цього права. Відповідно до вимог частини 16 статті 26-3 Закону №3038-VI присвоєння адреси самочинно збудованим об`єктам, на які визнано право власності за рішенням суду, та об`єктам, визначеним пунктом 9 розділу V «Прикінцеві положення» цього Закону, здійснюється відповідно до частин четвертої, п`ятої, сьомої - десятої статті 26-5 цього Закону після прийняття в експлуатацію таких об`єктів. В свою чергу, легалізація самочинно збудованих (реконструйованих) індивідуальних житлових будинків (так звана «будівельна амністія») здійснюється відповідно до вимог «Порядку проведення технічного обстеження і прийняття в експлуатацію індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків, господарських (присадибних) будівель і споруд, будівель і споруд сільськогосподарського призначення, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), збудовані на земельній ділянці відповідного цільового призначення без дозвільного документа на виконання будівельних робіт», затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 03.07.2018 №158 (далі - Порядок №158) з подальшими змінами та доповненнями. З огляду на викладене суд погоджується з позицією викладеною Департаментом, що задоволення позовних вимог в заявленому позивачами обсязі та вигляді не відповідатиме вимогам Закону №3038-VI, Порядку №690, Положення №337/9394, суперечитиме нормам Порядку №158 та негативно вплине на існуючу реєстрацію прав власності [PERSON] в Державному реєстрі речових прав. Разом з тим, суд приходить висновку щодо задоволення позовних вимог шляхом коригування (виправлення фактичного дублювання) поштових адрес « [ADDRESS] », зокрема, шляхом присвоєння житловому будинку площею забудови 390,2 кв.м. з відповідною частиною надвірних будівель та споруд, який належить: 2/5 частина [PERSON] та [PERSON] та 3/5 частина [PERSON] , поштової адреси « [ADDRESS] . Таким чином судом встановлено, що є достатні підстави для зміни адреси житлового будинку з відповідною частиною надвірних будівель та споруд, оскільки внаслідок помилкового присвоєння однакових адрес двом різним об`єктам нерухомого майна, які належать різним особам, позивачі обмежені у праві належного оформлення спадкового майна, що залишилось після смерті їх чоловіком та батьком. Разом з тим, не підлягають задоволенню позовні вимоги до Київської міської ради, оскільки вирішення питань присвоєння чи зміни поштових адрес не відноситься до компетенції Київської міської ради. За таких обставини, суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні всіх обставин справи та наданих в їх обґрунтування доказів,

Outcome: partial