Jurisdiction: civil
Date: 2024-07-11 00:00:00

25.03.2024 позивач [PERSON] звернувся до Вишгородського районного суду Київської області з позовом до Вишгородської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, відповідно до якого просить визначити йому додатковий строк терміном на 2 місяці для подання заяви про прийняття ним спадщини після смерті його батька [PERSON] , який помер [INFO] . Позовні вимоги обґрунтовані тим, що [INFO] помер його батько [PERSON] , який до дня смерті проживав та був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . Позивач є сином померлого та на час його смерті не проживав та не булав зареєстрований разом із ним. Після смерті батька відкрилася спадщина, квартира [ADDRESS] . Після смерті свого батька, він планував звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, але 24.02.2022 розпочалося повномасштабне вторгнення рф на територію України, він вступив до територіальної оборони м. Вишгорода та брав участь у всіх заходах, які виконував його підрозділ, також вказав що з 24.02.2022 було зупинено роботу державних реєстрів, нотаріусів та інших державних органів. 08.01.2024 позивач звернувся до приватного нотаріуса Вишгородського нотаріального районного округу Київської області Єременко Т.М. за оформленням своїх спадкових прав, однак нотаріус виніс постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій у зв`язку з пропуском шестимісячного строку подачі заяви про прийняття спадщини. Позивач зазначив, що оскільки почалося повномасштабне вторгнення рф на територію України та проходженням служби у територіальній обороні міста Вишгорода, у нього була відсутня можливість подати заяву про прийняття спадщини своєчасно. Вказані причини несвоєчасного подання заяви про прийняття спадщини вважає поважними. На цих підставах позивач змушений звернутися до суду за захистом своїх прав. Позивач та представник позивача у судове засідання не з`явилися, будучи належним чином повідомленими про дату, час і місце його проведення. Представник позивача подав заяву про розгляд справи за відсутності позивача та представника позивача, позов підтримав, просив задовольнити. Представник відповідача судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце його проведення. Подав до суду заяву, в якій просив проводити розгляд вказаної цивільної справи без участі представника відповідача на підставі наявних в матеріалах справи доказів. Ухвалою суду від 29.03.2024 відкрито провадження у справи, вирішено здійснювати розгляд за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання у справі. Ухвалою суду від 01.07.2024 підготовче провадження закрито, справу призначено до судового розгляду по суті. Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Враховуючи вищевикладене, зважаючи на те, що всі сторони по справі були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання, зважаючи на наявність заяв сторін по справі про розгляд справи за їх відсутності, а також враховуючи відсутність клопотань про відкладення судового розгляду, суд приходить до висновку про можливість здійснення судового розгляду за відсутності сторін по справі. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Згідно частини 8 статті 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Фактичні обставини, встановлені судом, зміст спірних відносин, докази, на підставі яких встановлені обставини справи. Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 24.03.2023, виданого Вишгородським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Вишгородському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), [INFO] помер [PERSON] , [INFO] . (а.с. 16) Згідно копії свідоцтва про народження позивача [PERSON] серії [NUMBER] , виданого Бюро записів актів цивільного стану Виконавчого комітету Вишгородської міської ради Києво-Святошинського району Київської області, він є сином померлого [PERSON] . Згідно постанови про відмову у вчиненні нотаріальних дій від 08.01.2024 приватний нотаріус Вишгородського районного нотаріального округу Київської області Єременко Т.М. розглянувши заяву [PERSON] для видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] , який помер [INFO] (спадкова справа №1/2024), відмовив останньому у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку із відсутністю факту прийняття спадщини. (а.с. 25) Відповідно до довідки від 13.03.2024, виданої мобільним підрозділом «Магнат» Всеукраїнської громадської організації «Спілка громадських організацій України «Народна Рада», [PERSON] з 24.02.2022 по 15.02.2024 був членом Вишгородського ДФТГ та перебував на службі у мобільному підрозділі «Магнат». (а.с. 26) Норми права, які застосовує суд при вирішенні спірних правовідносин. Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з вимогами п.п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 264 ЦПК України, під час ухвалення рішення суд вирішує, чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин. Частиною 1 ст. 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно ст.ст. 1268, 1269, 1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її і протягом шести місяців з часу відкриття спадщини спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ст. 1272 ЦК України у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Частиною 3 зазначеної статті передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як роз`яснено Верховним Судом України у п.26 постанови Пленуму від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» суди відкривають провадження у справі за позовом особи про визначення додаткового строку для прийняття спадщини у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця за місцем відкриття спадщини, наявність обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку про прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Щодо позовних вимог суд дійшов наступних висновків за результатами розгляду. Позивач вказує, що причини пропуску ним строку, встановленого для подачі заяви про прийняття спадщини є поважними у зв`язку з повномасштабним вторгненням рф на територію України та службою у мобільному підрозділі Вишгородського ДФТГ «Магнат». Доказів, які в б свідчили про те, що вказані обставини не відповідають дійсності, під час розгляду справи отримано не було. Таким чином, суд вважає, що причини пропуску позивачем строку для своєчасного подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини є поважними, оскільки пов`язані з об`єктивними, непереборними та значущими перешкодами для вчинення цих дій. Оскільки, позивач в інший спосіб, крім як звернутися з позовом до суду про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, захистити своє порушене право не може, а також враховуючи той факт, що у відповідача відсутні заперечення з приводу заявлених позивачем позовних вимог тому суд дійшов висновку, про можливість надати позивачу додатковий строк для прийняття спадщини. Щодо судових витрат. Згідно зі ст. 141 ЦПК України\~при задоволенні позовних вимог з відповідача підлягає стягненню сплачений позивачем судовий збір. Разом з тим, цей спір виник не з вини відповідача, а внаслідок тривалої бездіяльності позивача з приводу оформлення своїх спадкових прав та наступної тимчасової окупації тієї території України, на якій зберігаються матеріали спадкової справи. У зв`язку із цим, справедливим та розумним буде не стягувати судові витрати з відповідача на користь позивача. Враховуючи вищевикладене,\~

Outcome: approved