Jurisdiction: civil
Date: 2024-07-15 00:00:00

12.06.2024 представник позивача, керівник Червоноградської окружної прокуратури Купецький В.В. подав до Кам`янка-Бузького районного суду Львівської області позовну заяву в інтересах Добротвірської селищної ради Червоноградського району Львівської області,\~в якій\~просить стягнути із [PERSON] шкоду у сумі 11118 грн., завдану незаконним виловом риби та судовий збір. В обґрунтування своїх позовних вимог покладається на те, що 13.08.2023 постановою №224 у справі про адміністративне правопорушення [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 85 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 170 грн. Дану постанову порушникта сплатив штраф в повному обсязі. Однак, відповідачем не сплачено майнову шкоду, завдану водним біоресурсам в наслідок незаконних дій в сумі 11\~118,00 грн. Ухвалою від 12.06.2024 відкрито провадження в даній справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. У судове засіданні прокурор [PERSON] не з`явився, однак через канцелярію суду подав заяву в якій позовні вимоги підтримав та просив проводити розгляд справи у його відсутності. Представник позивача Добротвірської селищної ради в судове засідання не з`явилась, однак подала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала. Представник позивача Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Львівській області (Львівський рибоохоронний патруль) в судове засідання не з`явився. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, однак через канцелярію суду подав заяву в якій просив проводити розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги визнав, у зв`язку з чим просив стягнути з нього 50% судового збору. З урахуванням заяви сторін у справі про розгляд справи без їх участі, перевіривши відомості про належне повідомлення відповідача про розгляд справи, суд вирішив розглядати справу на підставі наявних у ній матеріалів. Водночас у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України не здійснюється. Дослідивши матеріали цивільної справи у їх сукупності та взаємозв`язку, суд встановив наступні обставини справи та відповідні до них правовідносини. Судом встановлено, що [PERSON] 13.08.2023 о 01 год 30 хв. проводив вилов риби у водосховищі Добротвірської ТЕС поблизу с. Перекалки з порушенням вимог щодо мінімально дозволених для добування (вилову) розмірах видів водних біоресурсів, чим порушив п.п. 2 п.1 розділу ІІІ Правил любительського та спортивного рибальства. 13.08.2023 головним державним інспектором Управління Державного агентства рибного господарства у Львівській області Мушинським В.О. складено протокол № 625 про адміністративне правопорушення та винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення передбачене ч.3 ст.85 КУпАП.,0 згідно якого встановлено, що відпоаідачем порушено п.п. 2 п.1 розділу ІІІ Правил любительського та спортивного рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України 19.09.2022 № 700. Порушник отримав та підписав дану постанову (а.с.21). Згідно наданого до матеріалів справи розрахунку збитків, завданих внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів, [PERSON] відповідно до постанови про адміністративне правопорушення №224 від 13.08.2023 виловлено рибу у тому числі 3 шт. сазана, внаслідок чого були завдані збитки державним рибним ресурсам на суму 11 118,00 грн. Як видно з матеріалів справи [PERSON] добровільно сплатив штраф у сумі 170,00 грн , що підтверджується дублікатом квитанції № Р 24А 1573241786 D 0994 від 15.08.2023 (а.с.23), окрім того подав клопотання в якому позовні вимоги визнав у повному обсязі. Отже, вирішуючи спір суд виходив з наступних норм та мотивів. Пунктом 6.2 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених Наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.02.99 N 19, визначено, що шкода, заподіяна громадянами України, іноземцями та особами без громадянства незаконним (з порушенням Правил рибальства) виловом, добуванням або знищенням цінних видів риб, водних безхребетних і водних рослин у рибогосподарських водоймах, відшкодовується порушниками відповідно до такс. Відповідно до Такс обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України цінних видів водних біоресурсів, що затверджена Постановою Кабінету Міністрів України № 1209 від 21 листопада 2011 року, розмір шкоди, заподіяної відповідачем, складає 10030,00 грн. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно з ч. 4 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України. Статтею 64 Закону України «Про тваринний світ» передбачено, що за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу передбачена адміністративна, цивільно-правова чи кримінальна відповідальність відповідно до закону. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку та розмірах, встановлених законодавством. Крім цього, відповідно до ч. 1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Судом встановлено, що станом на час розгляду справи відповідачем не відшкодовано шкоди, заподіяної рибному господарству внаслідок порушень правил рибальства, а тому позовні вимоги є підставними та підлягають до задоволення у повному обсязі. Відповідно до ст.47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища зараховуються у місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища. Тому, аналізуючи зібрані по справі докази в їх сукупності суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими, а тому такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі, оскільки у добровільному порядку шкоду, заподіяну внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів не відшкодовано, проте враховуючи те, що позовні вимоги відповідач визнав у повному обсязі, а тому суд вважає що позов підлягає до задоволення повністю. Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат суд виходить з наступного. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно задоволених позовних вимог. Проте, положеннями статті 142 ЦПК України передбачено порядок розподілу судових витрат у разі визнання позову, закриття провадження у справі або залишення позову без розгляду. За змістом ч. 1 ст. 142 ЦПК України, у разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Аналогічна норма викладена і в ч. 3 ст. 7 Закону України «Про судовий збір». Таким чином, якщо відповідач визнав позов до початку розгляду справи по суті, то в судовому рішенні повинно бути вирішено питання про повернення позивачу з державного бюджету половини сплаченого ним судового збору при поданні позовної заяви, а інша половина судового збору покладається на відповідача. На підставі викладеного, оскільки до початку розгляду справи по суті від відповідача надійшла заява про визнання позову, при подачі позову до суду позивачем сплачений судовий збір у розмірі 2422,40 грн, а суд дійшов висновку про задоволення позовної заяви, необхідно дійти висновку про наявність підстав для повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при подачі позову та стягнення з відповідача на користь позивача інших 50 відсотків судового збору.

Outcome: approved