Jurisdiction: civil
Date: 2024-07-15 00:00:00

позивач звернулася до суду з позовом до Київської міської ради за участю третіх осіб Десятої київської державної нотаріальної контори, [PERSON] , [PERSON] про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини. Свої вимоги мотивував тим, що [INFO] помер [PERSON] - батько позивача, після смерті якого відкрилася спадщина, що складається з 1/5 квартири [ADDRESS] . Спадкоємцями першої черги за законом є позивач та [PERSON] . 28 жовтня 2023 року державним нотаріусом Десятої Київської державної нотаріальної контори Шульгою С.В. позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку з пропуском строку, передбаченого для прийняття спадщини. Позивач зазначає, що у зв`язку з безпековою ситуацією в країні постійно перебувала закордоном, а тому пропустила строк для прийняття спадщини. У зв`язку з чим просить визначити їй додатковий строк три місяці, для прийняття спадщини, що відкрилася після смерті її батька [PERSON] , який помер [INFO] . Ухвалою суду від 17 січня 2024 року позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків. Ухвалою суду від 26 січня 2024 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання та постановлено витребувати у Десятої київської державної нотаріальної контори (вул. Бажова, буд. 13/9, м. Київ, 02100) належним чином засвідчену копію спадкової справи (номер у спадковому реєстрі № 69328051, номер у нотаріуса 426/2022), відкритої після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Протокольною ухвалою суду від 13 березня 2024 року закрито підготовче провадження та справа призначена до судового розгляду по суті. 16 липня 2024 року розгляд справи закінчено ухваленням рішення по суті вимог. Позивач у судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду справи повідомлений належним чином. Представництво інтересів здійснював [PERSON] . Представник позивача в судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду справи повідомлений належним чином. До суду надійшла заява про розгляд справи за його відсутності. Третя особа [PERSON] допитана в судовому засіданні за її згодою як свідок пояснила, що позивач є її донькою, яка виїхала 05 березня 2022 року за кордон. У травні 2022 року свідок звернулася до нотаріуса за роз`ясненням порядку оформлення спадщини та отримали відповідь, що протягом шести місяців після закінчення військового стану. У серпні 2023 року позивач звернулася до нотаріуса та отримала відмову у зв`язку з пропуском строку. Третя особа [PERSON] , допитаний у судовому засіданні за його згодою як свідок, дав аналогічні пояснення. Представники відповідача Київської міської ради та третьої особи Десятої київської державної нотаріальної контори у судове засідання не з`явилися, про час і місце розгляду справи повідомлені належним чином. Причини неявки суду не повідомили. За таких обставин суд вважає за можливе справу по суті розглянути за відсутності сторін в судовому засіданні на підставі наявних справі доказів без фіксування судового засідання технічними засобами на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, суд встановив такі фактичні обставини та відповідні правовідносини. [INFO] помер [PERSON] - батько позивача (а.с. 154 зв., 173, 174, 176 ), після смерті якого відкрилася спадщина, що складається з 1/5 квартири [ADDRESS] (а.с. 164). Спадкоємцями першої черги за законом є позивач-донька та дружина [PERSON] (а.с. 159 зв-160 зв., 171,174-175, 176). 28 жовтня 2023 року державним нотаріусом Десятої Київської державної нотаріальної контори Шульгою С.В. позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку з пропуском строку, передбаченого для прийняття спадщини (а.с. 96). Позивач просить визначити їй додатковий строк три місяці, для прийняття спадщини, що відкрилася після смерті її батька [PERSON] , який помер [INFO] . В обґрунтування позовних вимог зазначила, що з 05 березня 2022 року постійно проживає за кордоном, розбіжності у законодавстві породили неоднакові підходи нотаріальної практики з приводу строків для прийняття спадщини, через зміни законодавства щодо порядку оформлення спадщини пропустила строк, передбачений для прийняття спадщини. Згідно з п. 4 ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. (ч. 1 ст. 2 ЦПК України). Представник відповідача скористався процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву у встановлений строк, відповідно до якого просив ухвалити рішення суду згідно норм чинного законодавства (а.с. 103-105). Треті особи не скористалися свої правом подачі письмових пояснень щодо позову. Згідно із ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя, який його пережив та батьки спадкодавця. Відповідно до ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви для прийняття спадщини. Відповідно до п.24 постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування", особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Цим же пунктом передбачено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Особливості спадкування під час воєнного стану регулюється постановою Кабінету Міністрів України «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» від 28 лютого 2022 року № 164 (далі - Постанова). Пунктом 3 вказаної Постанови в редакції від 19 квітня 2022 року № 480 було установлено, що на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Під час звернення матері позивачки - третьої особи [PERSON] , у травнрі 2022 року нотаріусом було роз?яснено останній, що строк для прийняття спадщини зупинено, а тому, інший спадкоємець - [PERSON] має право подати заяву про прийняття спадщини після закінчення воєнного стану та після її повернення в Україну. Отримавши відповідні роз?яснення від нотаріуса, мати позивачки переконала свою доньку - позивачку [PERSON] в тому, що остання має право подати заяву про прийняття спадщини після смерті свого батька після закінчення воєнного стану. Отже, позивачка [PERSON] могла подавати заяву про прийняття спадщини після смерті свого батька [PERSON] після закінчення воєнного стану протягом шести місяців. Верховний Суд у своїх постановах у справах № 676/47/21, № 175/1404/19, № 520/15620/17 зазначив, що законодавець, як у статті 1270 ЦК України, так і в інших нормах ЦК не передбачає допустимості існування такої конструкції « як зупинення перебігу строку на прийняття спадщини» та можливості в постанові Кабінету Міністрів України визначити інші правила щодо строку прийняття спадщини. Відповідно до правових висновків Верховного Суду, пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України № 164 від 28 лютого 2022 року суперечить статтям 1270, 1272 ЦК України. 19 червня 2023 року набрав чинності підпункт 2 пункту 3 постанови Кабінету Міністрів України від 09 травня 2023 року № 469 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату, державної реєстрації та функціонування державних електронних інформаційних ресурсів в умовах воєнного стану», яким виключено пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», яким було встановлено, що протягом строку для прийняття спадщини або відмови від його ухвалення зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 місяці та свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення терміну для прийняття спадщини. Матеріалами справи та показаннями свідків підтверджено поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом (а.с. 84-85, 86-87, 88-89). За таких обстави, суд дійшов висновку про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини, тому позовні вимоги по цій справі підлягають задоволенню повністю.

Outcome: approved