Jurisdiction: civil
Date: 2024-07-17 00:00:00

Позивачка звернулася до суду з позовом і просить стягнути з відповідача 349 300, 00 грн. завданої їй матеріальної шкоди залиттям квартири з його вини, та 20 000, 00 грн. в відшкодування моральної шкоди. Посилається в позові на те, що вона є власником квартири [ADDRESS] , яка протягом останніх півроку заливається сусідом з квартири №9 . При візуальному обстеженні, зафіксованому в актах, в результаті першого залитятбуло залито 5 кв.м. стелі. Пи другому залитті було залито 5 кв.м. стелі в санвузлі, частково відпали пластикові панелі під вагою вологи площею до 3 кв.м., а у кухні замокання стелі площею до 1 кв.м. В результаті третього залиття залито 7 кв.м. стелі в санвузлі, частково відпали пластикові панелі під вагою вологи площею до 3 кв.м., інші частини оздоблення знаходяться в руйнівному стані, а на кухні замокання стелі площею до 5 кв.м. та відпали шпалери під вагою вологи площею до 2 кв.м. Крім цього, із-за потрапляння води до душової кабіни зламався блок її управліняня вартістю 7 200 доларів США при покупці, який підлягає заміні. У зв`язку з залиттям ванна потребує реставрації, адже на неї впала цегла. Вартість ванни при покупці 5 200 доларів США. Залиття сталося з вини відповідача і це підтверджується актами ЖЕК. Вона неодноразово усно та письмово зверталася до відповідача за відшкодуванням шкоди, однак безрезультатно. Крім того, з вини відповідача їй завдано моральної шкоди, оскільки її життя було перенасичено негативними емоціями, психічними переживаннями. Вона була позбавлена можливості реалізовувати свої звички і бажання, які б могла реалізувати, кли б не прийшлося вживати заходів для захисту своїх прав. Виходячи з цього, просить задовольнити позов. Позов був зареєстрований судом 18 серпня 2023 року та відповідно до ст. 33 ЦПК України було визначено склад суду. Ухвалою суду від 21 серпня 2023 року в справі було відкрито провадження за правилами загального позовного провадження. Сторонам було направлено копію ухвали про відкриття провадження, відповідачу копію позовної заяви з додатками з пропозицією надати відзив на позов. Конверти з копією ухвали про відкриття провадження та копією позовної заяви з додатками з пропозицією надати відзив на позов, які направлялися відповідачу, повернувся до суду з відміткою про відсутність адресата за зазначеною адресою. Розпоряджнням керівника апарату суду № 104 від 23 січня 2024 року був проведений повторний автоматизований рзпрділ справи та визначно новий склад суду. Позивачка в судовому засіданні позов підтримала. Відповідач у судове засідання неодноразов не з`являвся. Про час розгляду справи повідомлявся у визначеному законом порядку. Судові повістки на його адресу поверталися до суду без вручення з відміткою поштового відділення про відсутність адресата. Відповідно до п. 3 ч.8 ст.128 ЦПК України днем вручення судової повістки є: день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду. Виходячи з цього, відсутності адресата за місцем знаходження, суд вважає відповідача обізнаним про наявність спору в провадженні суду та його предмет. Крім того, відповідно до позиції Верховного Суду, висловленої у постанові в справі № 918/539/16 від 07 липня 2022 року, відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. З урахуванням цього, на підставі ч.1 ст.223 ЦПК України, суд вважає за можливе розглядати справу в відсутності відповідача. Заслухвши пояснення позивачки, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про часткове задоволення позову, виходячи з наступного. Відповідно до ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Використання власності не може завдавати шкоди правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію і природні якості землі. За змістом ст. 151 ЖК України громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт. Частиною 3 ст. 386 ЦК України визначено, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. За змістом ч.ч.1,2 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Законодавством установлено, що відшкодування шкоди полягає у відшкодуванні затрат, необхідних для приведення пошкодженої речі у її попередній стан та у компенсації супутніх витрат, необхідних для такого відновлення. Судом встановлено, що позивачка на підставі договору дарування від 16 серпня 2022 року є власником 70/100 частин квартири [ADDRESS] . 22 грудня 2022 року, 18 квітня 2023 року та 23 травня 2023 року квартира позивачки була неодноразово залита. Відповідно до Акту про залиття від 26 грудня 2022 року при візуальному обстеженні квартири №7 було виявлено:в суміщеному санвузлі відбулося замокання стелі, яка облаштована пластиковими панелями. Сліди залиття стелі площею до 5 кв.м. Відповідно до Акту про залиття від 19 квіня 2023 року було виявлено:в суміщеному санвузлі відбулося замокання стелі, яка облаштована пластиковими панелями. Сліди залиття стелі площею до 5 кв.м. Частково пластикові панелі відпали під вагою вологи площею до 3 кв.м. В кухні відбулося замокання стелі, яка облаштована шпалерами.Сліди залиття стелі площею до 1 кв.м. Комісією встановлено, що слюсарем-сантехнком ЖЕД-105 було встановлено, що причиною залиття є пошкодження внутрішньо квартирної розводки холодного водопостачання в квартирі №9 . Відповідно до Акту про залиття від 23 травня 2023 року було виявлено:в суміщеному санвузлі відбулося замокання стелі, яка облаштована пластиковими панелями. Сліди залиття стелі площею до 7 кв.м. Частково пластикові панелі відпали під вагою вологи площею до 3 кв.м. Інші частини оздоблення знаходяться в руйнівному стані. В кухні відбулося замокання стелі, яка облаштована шпалерами. Сліди залиття стелі площею до 5 кв.м. Частково шпалери відпали під вагою вологи площею до 2 кв.м. Даними актами встановлено, що залиття відбулося з вищерозташованої квартири №9 . Для встановлення причин залиття необхідний доступ до квартири, однак мешканці двері не відчиняють та не відповідають на телефоннф дзвінки. ( а.с. 11 - 13 ) Відповідно до Звіту ТОВ`ЦНЕО» від 03 листопада 2023 року вартість відновлювального ремонту квартири [ADDRESS] з ПДВ становить 140 000. 00 грн. Зі Звіту вбачається, що він виготовлений та підписаний оцінювачем [PERSON] , який має кваліфікацію за напрямком «Оцінка нерухомих речей ( нерухомого майна, нерухомості), в тому числі земельних ділянок та майнових прав на них. Кваліфікація оцінювача підтверджена доданими до Звіту документами: кваліфікаційним свідоцтвом оцінювача МФ №6 від 03 лютого 2018 року, виданого Фондом державного майна України; сертифікатом суб`єкта оціночної діяльності № 863/2 від 25 листопада 2021 року, виданого Фондом державного майна України; посвідченням про підвищення кваліфікації МФ № 008-ПК від 16 серпня 2023 року. Відповідно до інформації Голосіївсьої районної в м.Києві державної адміністрації від 18 липня 2024 відповідач зареєстрований у квартирі [ADDRESS] . Відповідно до п. 2.3.6. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства № 76 від 17 травня 2005 року, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207, у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт. В додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. З актів про залиття вбачається, що вони складені з додержанням процедури їх складання за участю представників належної житлово-експлуатаційної організації, в ньому відображені усі факти, що мали бути зазначені в ньому, а тому суд вважає, що він відповідає вимогам, викладених у Правилах. Відповідно до наданих позивачкою Актів про залиття від 26 грудня 2022 року, 19 квітня 2023 року та 23 травня 2023 року залиття квартири мало місце з квартири №9 . В акті від 26 грудня 2022 року зазначено, що причиною зазиття є пошкодженням внутрішньоквартирної розводки холодного водопостачання в квартирі №9 . Відповідно до ст.322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. В п.2 постанови Пленуму Верховного Суду України №6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» роз`яснено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, та, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Суд вважає, що наданий позивачкою Звіт про оцінку завданої їй шкоди є належним доказом розміру завданої їй матеріальної шкоди, відповідачем не спростований і підстав вважати дані докази неналежними відсутні. З урахуванням цього суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог позивачки в цій частині. Щодо суми до стягнення, суд виходить з наступного. Звертаючись до суду, позивачка визначила суму матеріальної шкоди в розмірі 349 300. 00 грн. В свою чергу, Звітом ТОВ`ЦНЕО» від 03 листопада 2023 року вартість відновлювального ремонту квартири з ПДВ визначено в розмірі 140 000. 00 грн. Яким чином позивачкою визначався розмір матеріальної шкоди, в позові не зазначено і її розрахунок не приведено. Крім того, як зазначено вище, позивачка є власником 70/ 100 частин квартири. Таким чином, права позивачки порушені саме в цьому обсязі і саме в такому розмірі з відповідача підлягає стягненню завдана їй шкода пошкодженням належної їй частки в квартирі. Відповідно до ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Тобто, при зверненні з позовом до суду на позивача покладений тягар доведення обставин заявлених вимог. Натомість відповідач повинен довести саме свої заперечення проти доводів позивача. Відповідно до позиції Верховного Суду, висловленої в постанові в справі № 219/1704/17 від 13 травня 2020 року, яка, з точки зору ч.4 ст263 ЦПК України, має враховуватися судом, у контексті дотримання принципу змагальності сторін, у процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонами матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає. За змістом ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Тобто позивач, з урахуванням визначених нормами процесуального законодавства принципів змагальності та диспозитивності, визначає докази, якими підтверджуються доводи позову та спростовуються заперечення відповідача проти позову, доводиться їх достатність та переконливість. З матеріалів справи вбачається, а саме долученого до Звіту Витягу з державного реєстру речових парв на нерухоме майно, вбачається, що що позивачка є власником лише 70/100 частин квартири, однак визначає суму збитків від залиття квартири в повному обсязі і всю суму просить стягнути на свою користь. Будь-яких доказів належності їй всієї квартири, позивачка суду не надала. З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку про задоволення вимог позивачки саме в розмірі вартості відновлювальногь ремонту належної їй частки в квартирі в розмірі 98 289,00 грн. / 140 000, 00 : 100 х 70 /. Відповідно до ст.23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я тощо. За змістом ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній особі неправомірними діями або бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. В пункті 3 постанови Пленуму Верховного суду України №4 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» роз`яснено, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. В абзаці 2 пункту 5 вище приведеної постанови Пленуму зазначено, що відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. При цьому у спорах про відшкодування шкоди діє презумпція заподіювача шкоди, згідно з якою саме відповідач доводить відсутність своєї вини у завданні шкоди. Враховуючи викладене вище, висновку суду про наявність підстав для часткового задоволення позову, суд приходить до висновку і про часткове задоволення вимог позивачки в цій частині. Відповідно до ч.ч.1 ст.141 ЦПК України з відповдча також підлягає стягненню сплаченй позивачкою судовий збір при зверненні до суду.

Outcome: partial