Jurisdiction: civil
Date: 2024-07-14 00:00:00

Короткий зміст позовних вимог \~ \~ \~ \~17.04.2024 позивач звернулася до Малинського районного суду Житомирської області з позовною заявою до відповідача про зняття арешту з нерухомого майна, в обґрунтування якої зазначила, що на підставі рішення Малинського районного суду Житомирської області від 29.03.2021 по справі № 283/1825/20 вона набула право власності за набувальною давністю на житловий будинок з надвірними будівлями, що розташований в [ADDRESS] , який раніше належав на праві власності [PERSON] , яка набула його в порядку спадкування після смерті чоловіка - [PERSON] . Судове рішення набрало законної сили. На виконання рішення Малинського районного суду позивач звернулася до нотаріуса із заявою про реєстрацію права власності на житловий будинок. Під час реєстрації нотаріусом було виявлено наявність арешту (архівний запис) з реєстраційним номером обтяження 3065108 на вказаний житловий будинок. Підставою обтяження згідно з інформацією з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна є ухвала суду б/н, від 24.10.2002. Вказані відомості підтверджені Інформацією про реєстрацію права власності на нерухоме майно, заборони відчуження. На звернення до Малинського районного суду Житомирської області про надання копії ухвали суду від 24.10.2002, на підставі якої було накладено арешт на житловий будинок на ім`я [PERSON] та [PERSON] , була надана відповідь згідно з листом № 01-17/41/2024 від 28.03.2024 про те, що згідно з даними архіву Малинського районного суду Житомирської області відсутня така ухвала. На підставі викладеного, позивач просить суд зняти арешт з нерухомого майна, що належить їй на праві власності. Процесуальні дії у справі Ухвалою від 30.04.2024 відкрито провадження у справі, визначено проводити розгляд справи за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання на 15 годину 30 хвилин 21.05.2024, яке було відкладено на 15 годину 30 хвилин 10.06.2024. Ухвалою від 10.06.2024 закрито провадження у справі, призначено справу до судового розгляду на 15 годину 30 хвилин 25.06.2024 року, яке в зв`язку з неявкою відповідача відкладено на 15 годину 30 хвилин 15.07.2024. Позивач в судове засідання не з`явилася, 10.06.2024 звернулася до суду із заявою, в якій просила проводити розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала у повному обсязі. Відповідач в судове засідання не з`явилась, про час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України та за останнім відомим місцем проживання. Відзиву, заяв та клопотань до суду не надходило. Представник третьої\~особи у\~судове засідання\~не з`явився,\~16.05.2024\~від завідувача\~Малинської державної\~нотаріальної контори\~надійшла заява\~про розгляд\~справи без\~їхньої участі. У зв`язку з неявкою відповідача та не повідомленням про поважність причин неявки, в порядку, визначеному статтею 280 ЦПК України, за відсутності заперечень позивача, суд постановив провести розгляд справи за відсутності відповідача та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 223 ЦПК України. Суд, відповідно до ч. 2 ст.\~247\~ЦПК України розглядає справу у судовому засіданні за відсутності сторін без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Встановлені судом обставини Рішенням Малинського районного суду від 29.03.2021 по справі №283/1825/20 задоволено позов [PERSON] про визнання права власності на житловий будинок з надвірними будівлями за набувальною давністю. Визнано за [PERSON] , право власності за набувальною давністю на житловий будинок з надвірними будівлями, що розташований в [ADDRESS] (а.с.9-11). На підставі рішення суду за [PERSON] зареєстровано право власності на житловий будинок, що розташований в [ADDRESS] , що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав (а.с.12). Згідно з інформацією з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, підставою обтяження за типом обтяження «арешт» (архівний запис) є ухвала суду б/н від 24.10.2002; власник будинку: [PERSON] , реєстраційний номер обтяження 3065108, зареєстровано 05.04.2006 14:05:19 реєстратор: Малинська державна нотаріальна контора (а.с.13). Відповідно до\~листа Малинського\~районного суду\~від 28.03.2024\~№ 01-17/41/2024,\~згідно з даними архіву Малинського районного суду Житомирської області за поданими вихідними даними на ім`я [PERSON] та [PERSON] відсутня ухвала суду від 24.10.2002 про накладення арешту на житловий будинок [ADDRESS] (а.с. 14). Згідно із довідкою Українківської сільської ради [PERSON] з 2006 року у будинку по [ADDRESS] не проживає (а.с.17). Останнім відомим місцем реєстрації проживання [PERSON] , [INFO] , є адреса: [ADDRESS] , що підтверджується відомостями Відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання УДМС України в Житомирській області (а.с. 16). Оцінка аргументів сторін та норми права, застосовані судом Між сторонами виник спір щодо зняття арешту з нерухомого майна. \~ \~ \~ \~Відповідно до\~ст. 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Відповідно до\~ст. 55 Конституції України\~та\~ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Способи захисту визначені\~ст. 16 ЦК України. Відповідно до\~ст.41 Конституції України\~передбачено право кожного громадянина володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Згідно із ст.1 Першого Протоколу\~Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права. Відповідно до\~ст.317 ЦК України, власникові належить право володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Відповідно до\~ст.319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Відповідно до ч.1\~ст. 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Згідно із\~ст.391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Вимоги позивача, що ґрунтуються на його праві власності на арештоване майно, розглядаються за правилами, установленими для розгляду позовів про звільнення майна з-під арешту. Така позиція викладена в постанові Верховного Суду України №6-26цс13 від 15 травня 2013 року, яка відповідно до ст. 360-7\~ЦПК України\~є обов`язковою для суду. Згідно із п.2 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03.06.2016 року №5 - позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). На сьогодні позивач, яка є власником житлового будинку з надвірними будівлями за адресою: [ADDRESS] , має намір розпорядитися своєю власністю, через наявність арешту на будинок, позбавлена на власний розсуд можливості це зробити. Відповідно до правового висновку, викладеного у Постанові Верховного суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 12.10.2022 у справі №203/3435/21 (провадження № 61-5467св22) наявність протягом тривалого часу нескасованого арешту на майно боржника, за умови відсутності виконавчого провадження та майнових претензій з боку стягувача, є невиправданим втручанням у право особи на мирне володіння своїм майном. Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 07 липня 2021 року у справі № 2-356/12 (провадження № 61-5972св19), від 03 листопада 2021 року у справі № 161/14034/20 (провадження № 61-1980св21), від 22 грудня 2021 року у справі № 645/6694/15 (провадження № 61-18160св19)». Суд зауважує, що застосування арешту майна боржника, як обмежувальний захід, не повинен призводити до порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що свідчить про необхідність його застосування виключно у випадках та за наявності підстав, визначених законом. Виходячи з викладеного, на час звернення позивача до суду, за наявності арешту (обтяжень) накладеного на майно, порушуються його право власності, внаслідок чого він позбавлений змоги реалізувати свої права та в повному обсязі користуватися та розпоряджатися своїм майном на власний розсуд, підстав для продовження обтяження на майно суд не вбачає, а тому позовні вимоги є законними та обґрунтованими. Розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, з урахуванням того, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичної особи, суд дійшов висновку про задоволення поданого позову. Розподіл судових витрат Відповідно до ст.\~141\~ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір, який був нею сплачений при зверненні з позовом до суду.

Outcome: approved