Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-18 00:00:00

31.05.2023 року до суду звернувся позивач АТ «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК», представник позивача, адвокат Сальніков Є.В., з позовом до відповідача [PERSON] , про стягнення коштів . 05.06.2023 року отримана інформація з Єдиного державного демографічного реєстру про реєстрацію місця проживання відповідача - фізичної особи Ухвалою судді Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області від 06.06.2023 року відкрите провадження по цивільній \~ \~ \~ \~ справі та справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження в підготовче судове засідання на 10 липня 2023 року 10.07.2023 року розгляд справи в підготовчому судовому засіданні відкладений на 28.09.2023 року в зв`язку з неявкою відповідача у справі. 01.08.2023 року від відповідача надійшли письмові пояснення. 14.08.2023 року від позивача надійшли заперечення на пояснення. 28.09.2023 року проведене підготовче судове засідання. Справа призначена до розгляду в судовому засіданні на 29.11. 2023 року. 29.11.2023 року справа не розглядалась в зв`язку з витребуванням справи апеляційним судом за скаргою відповідача на ухвалу суду про забезпечення позову. Справа призначена до розгляду на 08.02.2024 року. 08.02.2024 року розгляд справи в судовому засіданні відкладений на 19.06.2024 року в зв`язку з неявкою учасників розгляду справи. Учасникам розгляду справи роз`яснені права та обов`язки відповідно до ст. 43, 44, 49 ЦПК України. 19.06.2024 року в судовому засіданні оголошена вступна та резолютивна частина Згідно заявлених позовних вимог позивач просить стягнути з відповідача на користь позивача безпідставно набуті грошові кошти у розмірі 221 787, 77 (двісті двадцять одна тисяча сімсот вісімдесят сім гривень 77 копійок) та понесені судові витрати по сплаті судового збору. Позовні вимоги позивач обґрунтовує наступним: 27 травня 2022 року, на підставі Заяви про приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб № 307110258 від 27.05.2022 АКЦІОНЕРНИМ ТОВАРИСТВОМ «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК», громадянином [PERSON] відкрито поточний рахунок у форматі ІВАN: № [NUMBER] у валюті гривня, операції за яким можуть здійснюватися з використанням платіжної картки . До поточного рахунку на ім`я Відповідача, на підставі заяви від 27 травня 2022 року на зміну умов обслуговування за Договором комплексного банківського обслуговування фізичних осіб № 307110258, випущено та видано платіжну картку міжнародної платіжної системи Visa Classic Debit № [NUMBER] та ПІН до неї. Обслуговування рахунку здійснюється на умовах і в порядку, передбаченому законодавством України, правилами міжнародної платіжної системи Visa International, правилами користування платіжною карткою, договором банківського рахунку. 24 вересня 2022 року на рахунок Відповідача помилково були зараховані кошти в розмірі 276 125, 85 грн. замість правильної суми коштів 2 761, 29 грн., за однією операцією переказу із-за кордону на загальну суму 31 192 960 малагасійських аріарі (МGА) замість дійсної суми переказу 311 929, 60 малагасійських аріарі (МGА), з конвертацією цих коштів у гривню. Отже, різниця між 276 125, 85 грн. та 2 761, 29 грн., яка становить 273 364, 60 грн., є безпідставно набутими грошовими коштами Відповідачем, з яких 221 787, 77 грн. не повернуті Відповідачем та становлять суму боргу Відповідача, що підтверджується наступним. АТ «ПУМБ» є учасником Міжнародної платіжної системи Visa International , яка внесена до реєстру платіжної інфраструктури, що ведеться Національним банком України, та відповідно до закону, нормативно-правових актів Національного банку України та правил платіжної системи має право здійснювати діяльність в Україні (Додаток 14). Відповідно до Закону України «Про платіжні послуги» строки виконання платіжних операцій у платіжних системах встановлюються правилами платіжних систем,але не можуть перевищувати строків, визначених цим Законом (частина шоста статті 47); правилами платіжної системивстановлюється, зокрема, схема виконання платіжних операцій, що використовується для виконання платіжних операцій (частина 10 статті 71). Отримання грошових коштів Відповідачем за переказами із-за кордону у валюті малагасійський аріарі (МGА) здійснювалися за процедурою «Visa Fast Funds» (у перекладі на державну мову - «Віза Швидкі Гроші») відповідно до правил МПС Vіsа (Додаток 11). Переказ за процедурою «Visa Fast Funds » передбачає необхідність зарахування коштів держателям платіжних карток протягом не більше ніж 30 хвилин з моменту схвалення переказу. Отже, відповідно до правил МПС Visa, при ініціюванні кожного переказу із-за кордону у малагасійських аріарі (МGА) на рахунок Відповідача, з використанням реквізитів платіжної картки МПС Visa , за таким переказом банком повинна бути забезпечена доступність коштів на рахунку отримувача (відповідача) не пізніше ніж 30 хвилин з моменту схвалення переказу, тобто до їх фактичного отримання від МПС Visa . Відповідно, банк повинен здійснити розрахунок грошової суми, на яку необхідно збільшити доступність коштів на рахунку, до фактичного надходження до банку коштів від МПС Visa за переказом. По усім переказам із-за кордону, що здійснені у валюті малагасійський аріарі (МGА), внаслідок рахункової помилки у програмному комплексі процесингового центру АТ «ПУМБ» на рахунки отримувачів переказу зараховувалася грошова сума у стократному розмірі від ініційованої суми переказу. Помилка в розрахунках обумовлена тим, що в програмному Integrated Trasaction Management версія 4.5 (далі за текстом - Програма ІТМ), який є частиною програмного забезпечення процесингового центру АТ «ПУМБ», неправильно визначено «параметр експоненти», який визначає скільки цифр у кінці суми переказу, який підлягає зарахуванню отримувачу, мають бути відокремлені комою. У «параметрі експоненти» замість значення «2» було вказано значення «0», що призвело до того, що програмне забезпечення ІТМ не ставило кому перед двома останніми цифрами суми транзакції для позначення останніх двох цифр як сантими. Необхідність відокремлення двох останніх цифр суми транзакції комою від решти суми валютної транзакції МGА пояснюється тим, що мінімальною одиницею МGА є один сантим, що становить одну соту (1/100) валюти малагасійський аріарі (МGА). Якби програмні компоненти, що визначають «параметр експоненти», були реалізовані належним чином, останні дві цифри були б позначені як сантими, в результаті чого на рахунки отримувачів були б зараховані коректні суми транзакцій. Натомість, до моменту виявлення та усунення проблеми, на рахунки отримувачів були зараховані суми, що в сто разів перевищували фактичні суми, які мали б бути Наявність вищевказаної помилки В Програмі ІТМ, що використовується АТ «ПУМБ» для управління транзакціями за платіжними картками, яка належить компанії Euronet USA LLC та підтримується нею, підтверджується листом компанії Euronet . Таким чином, внаслідок помилки в Програмі ІТМ, яка полягає у неправильно визначеному «параметрі експоненти», за одним переказом, що були зараховані на рахунок Відповідача, за базу розрахунку при їх конвертації у валюту гривню, було використано загальну суму у валюті малагасійський аріарі, збільшену в 100 разів, а саме: 31 192 960 малагасійських аріарі (МGА), замість дійсної суми переказу 311 929, 60 малагасійських аріарі (МGА)Згідно наведеного розрахунку. Наведені дані, отримані від МПС Vіsа, достеменно підтверджують, що один переказ з використанням реквізитів платіжної картки Відповідача № [NUMBER] ініційований платником 24 вересня 2022 року о 20:57:24 на загальну суму 311 929, 60 малагасійських аріарі (МОА), а не на суму 31 192 960 малагасійських аріарі (МGА), є помилковими. Використання помилкових розмірів по трьом переказам при розрахунку суми до зарахування на рахунок отримувача (Відповідача) підтверджується випискою по рахунку . Отже, отримання Відповідачем грошових коштів у розмірі 273 364, 60 грн. (різниця між 276 125, 85 грн. та 2 761, 29 грн.) без достатніх правових підстав внаслідок рахункової помилки у програмному комплексі процесінгового центру АТ «ПУМБ» підтверджується : 1. \~ \~ \~ \~Випискою по рахунку № [NUMBER] у валюті гривня (номер банківської платіжної картки Visa Rewards Pay Wave Instant Issue № [NUMBER] ); 2. \~ \~ \~ \~Звітом по рахунку № [NUMBER] у валюті гривня; 3. \~ \~ \~ \~Листом компанії Euronet, якою поставлено АТ «ПУМБ» та підтримується Програма ІТМ, що забезпечує управління транзакціями з платіжними картками; 4. \~ \~ \~ \~Листом МПС Visa від 02 лютого 2023 року. Згідно з випискою по рахунку Відповідача після помилкового зарахування грошових коштів на рахунок Відповідача, ним здійснювалися видаткові операції цих коштів на карткові рахунки інших осіб. Після виявлення помилкового зарахування грошових коштів на рахунки отримувачів у стократному розмірі від ініційованої суми переказів та здійснення отримувачами видаткових операцій понад суму залишку власних коштів на рахунку, АТ «ПУМБ» здійснено корегування помилкового зарахування коштів по операціям у валюті малагасійський аріарі (МGА), у тому числі щодо рахунку Відповідача, на якому 11 жовтня 2022 року утворилась заборгованість за технічним (несанкціонованим) овердрафтом у розмірі 221 787, 77 грн., що підтверджується випискою по рахунку відповідача (Додаток 3). Листом від 28.10.2022 за вихідним № КНО-917 та листом від 19.12.2022 за вихідним № КНО-1268 АТ «ПУМБ» з метою досудового врегулювання спору направляв Відповідачу вимоги за адресою місця реєстрації та місця проживання про сплату заборгованості за технічним (несанкціонованим) овердрафтом (Додаток 10). Згідно до наявної інформації, що оприлюднена на веб-порталі АТ «УКРПОШТА» щодо руху цієї кореспонденції, ці вимоги повернути з причин «Не вручення, за закінченням терміну зберігання». Станом на дату звернення АТ «ПУМБ» до суду безпідставно отримані Відповідачем грошові кошти у розмірі 221 787, 77 грн. у добровільному порядку АТ «ПУМБ» не повернуті, що й стало підставою звернення до суду. Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі, давши пояснення фактично викладені в позовній заяві . Відповідач і представник відповідача в судове засідання не з`явився, про дату часта місце розгляду справи повідомлені належним чином . Згідно наданих пояснень відповідач проти задоволення позовних вимог заперечував. Свої заперечення відповідач обґрунтовував тим, що позивач здійснював зарахування коштів на рахунок відповідача на підставі Договору комплексного банківського обслуговування, укладеного на підставі заяви відповідача. В свою чергу позивач просить стягнути грошові кошти на підставі ст. 1212 ЦК України, що застосовується до позадоговірних зобов`язань. Тобто відповідачем обраний неправильний спосіб захисту порушеного права. На підставі чого у задоволенні позовних вимог просить відмовити. Відповідно до п. 1 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, ратифікованої Україною, Законом України № 475/97-ВР від 17 липня 1997 року, яка відповідно до ст.9 Конституції України є частиною національного законодавства України, кожна людина при визначенні її громадянських прав та обов`язків має право на справедливий розгляд справи незалежним та безстороннім судом. Відповідно до вимог ст. 55 Конституції України кожному гарантується судовий захист його прав і свобод. Згідно ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку , встановленому цим кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів Завданням суду при здійсненні правосуддя, в силу ст. 2 Закону України Про судоустрій і статус суддів є забезпечити кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною радою України. За змістом положень вказаних норм, розпорядження своїм правом на захист є диспозитивною нормою цивільного законодавства, яке полягає у наданні особі, яка вважає свої права порушеними, невизнаними або оспорюваними, можливості застосувати способи захисту, визначені законом або договором. Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, держави та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором При цьому, предметом позову є матеріально-правова вимога позивача до відповідача, а підставою - посилання на належне йому право, юридичні факти, що призвели до порушення цього права, та правове обґрунтування необхідності його захисту. Отже, виходячи із наведеного, на момент звернення із тим чи іншим позовом, права та інтереси, на захист яких поданий позов вже мають бути порушені, невизнані або оспорювані особою, до якої пред`явлений позов, тобто, законодавець пов`язує факт звернення до суду із наявністю вже порушених прав та інтересів позивача. Метою ж позову є розгляд спору і захист вже порушених, невизнаних або оспорюваних суб`єктивних прав або законних інтересів позивача. Суд, з`ясувавши зміст позовних вимог, вивчивши матеріали справи та оцінивши докази в їх сукупності, приходить до наступних висновків. Судом встановлено такі факти та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що 27 травня 2022 року, на підставі Заяви про приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб № 307110258 від 27.05.2022 АКЦІОНЕРНИМ ТОВАРИСТВОМ «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК», громадянином [PERSON] відкрито поточний рахунок у форматі ІВАN: № [NUMBER] у валюті гривня, операції за яким можуть здійснюватися з використанням платіжної картки . До поточного рахунку на ім`я Відповідача, на підставі заяви від 27 травня 2022 року на зміну умов обслуговування за Договором комплексного банківського обслуговування фізичних осіб № 307110258, випущено та видано платіжну картку міжнародної платіжної системи Visa Classic Debit № [NUMBER] та ПІН до неї. Обслуговування рахунку здійснюється на умовах і в порядку, передбаченому законодавством України, правилами міжнародної платіжної системи Visa International, правилами користування платіжною карткою, договором банківського рахунку. 24 вересня 2022 року на рахунок Відповідача помилково були зараховані кошти в розмірі 276 125, 85 грн. замість правильної суми коштів 2 761, 29 грн., за однією операцією переказу із-за кордону на загальну суму 31 192 960 малагасійських аріарі (МGА) замість дійсної суми переказу 311 929, 60 малагасійських аріарі (МGА), з конвертацією цих коштів у гривню. Отримання Відповідачем грошових коштів у розмірі 273 364, 60 грн. (різниця між 276 125, 85 грн. та 2 761, 29 грн.) без достатніх правових підстав внаслідок рахункової помилки у програмному комплексі процесінгового центру АТ «ПУМБ» підтверджується наданими позивачем доказами, а саме: 1. \~ \~ \~ \~Випискою по рахунку № [NUMBER] у валюті гривня (номер банківської платіжної картки Visa Rewards Pay Wave Instant Issue № [NUMBER] ) 2. \~ \~ \~ \~Звітом по рахунку № [NUMBER] у валюті гривня 3. \~ \~ \~ \~Листом компанії Euronet, якою поставлено АТ «ПУМБ» та підтримується Програма ІТМ, що забезпечує управління транзакціями з платіжними картками 4. \~ \~ \~ \~Листом МПС Visa від 02 лютого 2023 року. Відповідно до ч.1.2.3 ст.1212 ЦК України - Особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення цієї глави застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Положення цієї глави застосовуються також до вимог про: 1) повернення виконаного за недійсним правочином; 2) витребування майна власником із чужого незаконного володіння; 3) повернення виконаного однією із сторін у зобов`язанні; 4)відшкодування шкоди особою, яка незаконно набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи. Характерною особливістю кондикційних зобов`язань є те, що підстави їх виникнення мають широку сферу застосування: зобов`язання можуть виникати як із дій, так і з подій, причому з дій як сторін зобов`язання, так і третіх осіб, із дій як запланованих, так і випадкових, як правомірних, так і неправомірних. Крім того, у кондикційному зобов`язанні не має правового значення, чи вибуло майно з володіння власника за його волею або всупереч його волі, чи є набувач добросовісним або недобросовісним. Аналіз норм статті 1212 ЦК України дає підстави для висновку, що кондикційне зобов`язання виникає за наявності таких умов: а) набуття чи збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); б) набуття чи збереження майна відбулося за відсутності достатньої правової підстави або підстава, на якій майно набувалося, згодом відпала. Сутність зобов`язання із набуття, збереження майна без достатньої правової підстави полягає у вилученні в особи - набувача частини її майна, що набута поза межами правової підстави, у випадку якщо правова підстава переходу відпала згодом, або взагалі без неї - якщо майновий перехід не ґрунтувався на правовій підставі від самого початку правовідношення, та передання майна тій особі - потерпілому, яка має належний правовий титул на нього. Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 08 вересня 2021 року у справі № 201/6498/20, від 08 вересня 2021 року у справі № 206/2212/18, від 28 січня 2020 року у справі № 910/16664/18, від 06 березня 2019 року у справі № 910/1531/18. Конструкція статті 1212 ЦК України, як і загалом норм глави 83 цього Кодексу, свідчить про необхідність установлення так званої абсолютної безпідставності набуття (збереження) майна не лише в момент його набуття (збереження), а й станом на час розгляду спору. Ознаки, характерні для кондикції, свідчать про те, що пред`явлення кондикційної вимоги можна визнати належним самостійним способом захисту порушеного права власності, якщо: 1) річ є такою, що визначена родовими ознаками, в тому числі грошовими коштами; 2) потерпілий домагається повернення йому речі, визначеної родовими ознаками (грошових коштів) від тієї особи (набувача), з якою він не пов`язаний договірними правовідносинами щодо речі. Наведене у своїй сукупності свідчить, що кондикція - це позадоговірний зобов`язальний спосіб захисту права власності або іншого права, який може бути застосований самостійно. Під відсутністю правової підстави розуміють такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказівці закону, або суперечить меті правовідношення і його юридичному змісту. Тобто відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином. Такий правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 23 січня 2020 року у справі № 910/3395/19, від 23 квітня 2019 року у справі № 918/47/18, від 01 квітня 2019 року у справі № 904/2444/18. Якщо поведінка набувача, потерпілого, інших осіб або подія утворюють правову підставу для набуття (збереження) майна, стаття 1212 ЦК України можна застосовувати тільки після того, як така правова підстава в установленому порядку скасована, визнана недійсною, змінена або припинена, у тому числі у виді розірвання договору. Така правова позиція викладена у постановах Верховного Суду України від 22 березня 2016 року у справі № 6-2978цс15 та від 03 червня 2016 року у справі №6-100цс15. Частиною першою статті 202 ЦК України встановлено, що правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Тлумачення положень частини першої, пункту 1 частини другої статті 11, частини першої статті 177, частини першої статті 202, частини першої статті 1212 ЦК України дає можливість дійти висновку про те, що чинний договір чи інший правочин є достатньою та належною правовою підставою набуття майна (отримання грошей). Майно не може вважатися набутим чи збереженим без достатніх правових підстав, якщо це відбулося в незаборонений цивільним законодавством спосіб з метою забезпечення породження учасниками відповідних правовідносин у майбутньому певних цивільних прав та обов`язків, зокрема внаслідок тих чи інших юридичних фактів, правомірних дій, які прямо передбачені частиною другою статті 11 ЦК України. У той самий час сама лише наявність укладеного між сторонами договору не є достатньою підставою для віднесення до договірних будь-яких правовідносин, що виникають між цими особами. Для визнання відповідних зобов`язань між сторонами договірними необхідним є встановлення факту їх виникнення саме на підставі умов та на виконання відповідного договору. Подібний висновок викладено у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 24 лютого 2021 року у справі № 912/2601/19. Судом встановлено, що відносини між позивачем АТ «ПУМБ» та відповідачем виникли на підставі договору, а саме : на підставі Заяви про приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб № 307110258 від 27.05.2022. Проте грошові кошти, які просить стягнути позивач із відповідача були перераховані відповідачеві в більшій сумі ніж передбачено умовами договору в результаті помилки. На підтвердження позовних вимог Банком надано виписки по рахунку в відповідача з відображенням загальної суми заборгованості, часу її списання та виведення залишку. Додатково надавалися виписки саме за період проведення відповідачем платежів та відповідних перерахунків транзакцій за курсом на дату проведення таких транзакцій. Виписки з особових рахунків клієнтів є підтвердженням виконаних за день операцій і призначаються для видання або відсилання клієнту, такий документ є належним доказом для облікових цілей та регістром аналітичного обліку, вміщує записи про операції, здійснені протягом операційного дня. гідно зі статтею 1213 ЦК України набувач зобов`язаний повернути потерпілому безпідставно набуте майно в натурі. Отже, наявні всі обов`язкові умови для виникнення зобов`язання з безпідставного збагачення: набуття або збереження майна; набуття або збереження майна за рахунок іншої особи (збільшення або збереження майна у особи є наслідком втрати або недоотримання цього майна іншою особою); відсутність правової підстави для набуття або збереження майна за рахунок іншої особи. Доводи відповідача про те, що позивач обрав неправильний спосіб судового захисту й до спірних договірних правовідносин не можуть бути застосовані норми статті 1212 ЦК України, на думку суду не заслуговує на увагу, оскільки у розумінні статті 1212 ЦК України набуття чи збереження майна буде безпідставним не тільки за умови відсутності відповідної підстави з самого початку при набутті майна, а й тоді, коли первісно така підстава була, але у подальшому відпала. Разом з тим тлумачення частини другої статті 5 ЦПК України свідчить, що цивільні права/інтереси захищаються у спосіб, який передбачений законом або договором, та є ефективним для захисту конкретного порушеного або оспорюваного права/інтересу позивача. Якщо закон або договір не визначають такого ефективного способу захисту, суд відповідно до викладеної в позові вимоги позивача може визначити у рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Позивачем спосіб захисту порушеного права, який, на його думку, є ефективним способом поновлення його прав, оскільки повернення переплачених ним сум відбудеться шляхом стягнення грошових коштів на його користь. Подібний висновок викладено у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 07 квітня 2021 року у справі № 367/5875/14-ц, провадження № 61-8217св19. При цьому овердрафт - це короткостроковий кредит, який надається банком клієнту у випадку перевищення суми операції по платіжній картці над сумою залишку коштів на його рахунку в розмірі ліміту кредитування. Овердрафт може бути санкціонований і несанкціонований. Передбачений у договорі банківського рахунку овердрафт, згідно з яким у випадку вчинення недозволеного овердрафту по картці клієнт зобов`язаний негайно його погасити і виплатити передбачені проценти, свідчить про наявність договірних правовідносин. Використання клієнтом грошових коштів понад залишок по рахунку або встановленого банком ліміту овердрафту є несанкціонованим овердрафтом. Отже, овердрафт є непередбаченим, якщо в договорі передбачено, що клієнт може вчиняти операції лише в межах залишку коштів на рахунку. Несанкціонований овердрафт підлягає під дію ЦК України (глава 83 ЦК України -набуття, збереження майна без достатньої правової підстави). Такий правовий висновок викладений в постанові Верховного Суду України у складі Першої судової Палати Касаційного цивільного суду від 26.05.2021 року у справі № 202/7994/17. Відповідач у поданих поясненнях на позовну заяву не заперечує сам факт перерахування йому позивачем та подальше зарахування ним грошових коштів в розмірі більшому ніж передбачено умовами договору. Таким чином сума грошових коштів, перерахована відповідачеві, яка складає різницю між 276 125, 85 грн. та 2 761, 29 грн., яка становить 273 364, 60 грн., є безпідставно набутими відповідачем грошовими коштами та підлягають поверненню позивачеві. На підставі вищевикладеного суд приходить до висновку. що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі. \~ Відповідно до ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру заявлених позовних вимог. Оскільки судом ухвалюється рішення про задоволення позовних вимог, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню понесені судові витрати по сплаті судового збору в сумі 3\~326 (три тисячі триста двадцять шість) грн.., 82 коп.

Outcome: approved