Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-16 00:00:00

ТОВ «ФК «Європейська агенція з повернення боргів» звернулось до суду з позовом, в якому просить суд стягнути з [PERSON] заборгованість за кредитним договором № Z62.00608.003537725 від 09.01.2018 у розмірі 67176,45 грн., з яких: 24316,33 грн. сума заборгованості за основною сумою боргу; 42860,12 грн. сума заборгованості за відсотками та понесені судові витрати у розмірі 3028,00 грн. Обґрунтовуючи заявлені по справі позовні вимоги представник позивача зазначив, що 09.01.2018 р. між АТ «Ідея Банк» та відповідачем було укладено кредитний договір № Z62.00608.003537725. 07.07.2023 між АТ «Ідея Банк» та ТОВ «ФК «Європейська Агенція з повернення боргів» було укладено Договір факторингу № 07072023, у відповідності до умов якого АТ «Ідея Банк» передає (відступає) ТОВ «ФК «Європейська Агенція з повернення боргів» за плату належні йому права вимоги, а ТОВ «ФК «Європейська Агенція з повернення боргів» приймає належні АТ «Ідея Банк» права вимоги до боржників, вказаними у Реєстрі прав вимоги. Відповідно до Реєстру права вимоги №2 до договору факторингу № 07072023 від 07.07.2023, ТОВ «ФК «Європейська Агенція з повернення боргів» набуло права грошової вимоги до відповідача в сумі 67176,45 грн., з яких: 24316,33 грн. сума заборгованості за основною сумою боргу; 42860,12 грн. сума заборгованості за відсотками. Ухвалою Обухівського районного суду Київської області від 29 березня 2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у зазначеній справі. Розгляд справи у відповідності до ч. 5\~ст. 279 ЦПК України\~вирішено провести в порядку спрощеного позовного провадженням з повідомленням (викликом ) сторін. Представник позивача в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує і просить стягнути з відповідача заборгованість в повному обсязі. Проти винесення заочного рішення не заперечує. Відповідач належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи в судове засідання повторно не з`явився, про причини неявки суд не повідомив. Відзиву на позов не надав. Відповідно до\~ст. 280 ЦПК\~Україна суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи Згідно ч. 2\~ст. 247 ЦПК України\~фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Отже, оскільки сторони не з`явилися в судове засідання, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин цієї справи, на які позивач послався як на підставу своїх вимог, що викладені у позовній заяві та підтверджені доданими до неї доказами, які були досліджені судом, за відсутності заперечень відповідача, на засадах верховенства права, відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права, прийшов до висновку про розгляд справи в заочному порядку та задоволення позовних вимог. Згідно зі статтями\~12,\~13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів.\~\~\~\~\~\~\~\~ Згідно зі\~статтями\~76-79\~ЦПК України,\~\~доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір. Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до\~ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених\~ст. 82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору. Ознайомившись та дослідивши матеріали справи та надані докази, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено,\~що 09\~січня 2018року між відповідачем [PERSON] та АТ «Ідея Банк» було укладено кредитний договір № Z62.00608.003537725 за умовами якого Банк надав позичальнику грошові кошти в розмірі 28153,00 грн., строком на 48 місяців. Відповідно до п.1.3 договору за користування кредитом Клієнт сплачує банку 15% річних від неповернутої суми кредиту. Банк належним чином виконав свої зобов`язання за договором, надавши Позичальнику грошові кошти в обсязі та у строк визначений умовами Договору. 07.07.2023 між АТ «Ідея Банк» та ТОВ «ФК «Європейська Агенція з повернення боргів» було укладено Договір факторингу № 07072023, згідно якого АТ «Ідея Банк» відступило ТОВ «ФК «Європейська Агенція з повернення боргів», а ТОВ «ФК «Європейська Агенція з повернення боргів» прийняло належні АТ «Ідея Банк» права вимоги до боржника [PERSON] , за договором про надання фінансового кредиту Z62.00608.003537725 від 09.01.2018 р. Таким чином, ТОВ «Фінансова компанія «Європейська Агенція з повернення боргів» наділено правом грошової вимоги до відповідача, а АТ «Ідея Банк» втратило такі права. Станом на 30.01.2024 року, відповідно до розрахунку заборгованості, заборгованість відповідача [PERSON] становить 67176,45 грн., з яких: 24316,33 грн. сума заборгованості за основною сумою боргу; 42860,12 грн. сума заборгованості за відсотками. Згідно ст.626 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Загальні правила щодо форми договору визначені ст..639 ЦК України, згідно з якою договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлено законом, якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для такого виду договорів не вимагалася, якщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі. Отже, будь-який вид договору, який укладається на підставі Цивільного або Господарського кодексів України, може мати електронну форму. Договір, укладений в електронній формі, є таким, що укладений у письмовому вигляді (ст.ст.205, 207 ЦК України). Аналогічні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 09.09.2020 р. у справі №732/670/19, від 23.03.2020 р. у справі №404/502/18, від 07.10.2020 р. №127/33824/19. Згідно\~статті 1054 Цивільного кодексу України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику у строк та в порядку, що встановлені договором (Стаття 1049 Цивільного кодексу України). Відповідно до\~ст. 525 ЦК України, одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до\~ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до\~ст. 611 ЦК України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди. Згідно із частиною першою\~статті 1049 ЦК України\~позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Термін «користування чужими коштами» може використовуватися у двох значеннях. Перше - це одержання боржником (як правило, за плату) можливості правомірно не сплачувати кредитору борг протягом певного часу. Друге значення - прострочення грошового зобов`язання, коли боржник повинен сплатити гроші, але неправомірно не сплачує їх. Наслідки прострочення грошового зобов`язання, коли боржник повинен сплатити грошові кошти, але неправомірно не сплачує їх, також врегульовані законодавством. У цьому разі відповідно до частини другої\~статті 625 ЦК\~боржник зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. За\~ст. 625 ЦК України, Боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. У постанові Верховного Суду України від 01 червня 2016 року у справі № 910/22034/15 зроблений висновок, що\~стаття 625 ЦК\~поширює свою дію на всі види грошових зобов`язань. Відповідно до\~статті 599 ЦК України\~зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином. Положеннями\~ст. 611 ЦК\~передбачено, що в разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Якщо зобов`язання виконано не належним чином, то воно не припиняється, а, навпаки, на особу, яка допустила неналежне виконання, покладаються додаткові юридичні обов`язки, у тому числі ті, що передбачені\~статтею 625 ЦК України. За умовами ст.ст.\~1049\~та\~625 ЦК України\~після закінчення строку дії договору, на підставі якого виникло грошове зобов`язання, на існуючий борг нараховуються проценти та застосовується цивільна відповідальність за порушення умов договору. У випадку, якщо розмір процентів не передбачений договором, то проценти нараховуються на борг на рівні облікової ставки НБУ (ВСУ від 7 вересня 2016 р. у справі за № 6-1412цс16). Загальний розмір заборгованості, що підлягає стягненню станом на 30.01.2024 року, відповідно до розрахунку заборгованості, за кредитним договором № Z62.00608.003537725 від 09.01.2018 року, становить 67176,45 грн., з яких: 24316,33 грн. сума заборгованості за основною сумою боргу; 42860,12 грн. сума заборгованості за відсотками. Таким чином, позовні вимоги Товариства з\~обмеженою відповідальністю\~«Фінансова компанія\~«Європейська Агенція\~з повернення\~боргів» до\~ [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором підлягають задоволенню в повному обсязі. Відповідно до вимог\~ст. 141 ЦПК України\~з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору в сумі 3028,00 грн.

Outcome: approved