Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-17 00:00:00

Зміст позовних вимог У лютому 2024 року позивач Моторне (транспортне) страхове бюро України звернулося до суду з позовом до [PERSON] , в якому просить стягнути з відповідача на користь позивача суму інфляційних втрат у розмірі 35959,37 грн, 3% річних в розмірі 7049,00 грн та судовий збір в розмірі 3028,00 грн. Позивач, обґрунтовуючи свої вимоги, посилається на те, що рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 26 жовтня 2021 року у цивільній справі № 754/11001/21 задоволено позов Моторного (транспортного) страхового бюро України до [PERSON] та стягнуто грошові кошти в сумі 106 270,00 грн, яких 104 000,00 грн регламентна виплата в порядку регресу та судовий збір в розмірі 2 270,00 грн. На виконання вищезазначеного рішення судом видано виконавчий лист, який було направлено до Деснянського відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ). У період з 01 грудня 2021 року по 16 лютого 2024 року Деснянським відділом державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) рішення суду у справі № 754/11001/21 не виконано. Враховуючи зазначене, позивач на підставі ст. 625 ЦК України просить стягнути з відповідача інфляційні втрати та 3% річних за прострочення виконання грошового зобов`язання за невиконання рішення суду, за весь період, починаючи з дня набрання чинності рішення суду по день звернення з цим позовом, тобто з 01 грудня 2021 року по 16 лютого 2024 року. За розрахунком позивача, за невиконання грошового зобов`язання, встановленого рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 26 жовтня 2021 року у цивільній справі № 754/11001/21, відповідач [PERSON] має сплатити на користь Моторного (транспортного) страхового бюро України суму боргу в розмірі 43008,37 грн, з яких 35959,37 грн - інфляційні втрати та 7049,00 грн - три відсотки річних. Рух справи Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 26 березня 2024 року прийнято до розгляду вказану позовну заяву та відкрито спрощене позовне провадження у справі. При цьому, постановлено викликати відповідача шляхом надіслання судової повістки на адресу останнього відомого місця проживання, а також через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України. 27 березня 2024 року представником позивача подано заяву про розгляд справи за відсутності сторони позивача, в якому представник підтримує позовні вимоги та просить їх задовольнити, проти заочного рішення не заперечує. Також 27 березня 2024 року від представника позивача надійшло клопотання про витребування інформації з метою встановлення місця перебування відповідача. Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 15 травня 2024 року клопотання представника Моторного (транспортного) страхового бюро України - Патрик Ганни Григорівни про витребування доказів задоволено. Витребувано від Державної міграційної служби України інформацію щодо відповідача, а саме: чи видавався громадянину [PERSON] , закордонний паспорт та зазначити строк його дії. Витребувано від Адміністрації державної прикордонної служби інформацію щодо відповідача, а саме: чи перетинав державний кордон України з 06.11.2017 по 27.03.2024 громадянин [PERSON] , та коли саме повернувся в Україну, якщо не повернувся - зазначити про це. Витребувано від Міністерства оборони України інформацію щодо відповідача, а саме: чи призивався до військової служби під час мобілізації з 24.02.2022 громадянин [PERSON] та чи проходив або проходить військову службу у складі Збройних сил України або інших утвореннях відповідно до закону військових формувань, що переведені на воєнний стан або залучені до проведення антитерористичної операції. У разі припинення його перебування, повідомити з якого часу та причину. 23 травня 2024 року та 24 травня 2024 року від Головного центру обробки спеціальної інформації державної прикордонної служби України надійшов лист про неможливість виконання ухвали суду. 30 травня 2024 року та 07 червня 2024 року від Харківського обласного ТЦКСП надійшов лист на виконання ухвали суду. 03 червня 2024 року від Військової частини надійшов лист на виконання ухвали суду. 04 червня 2024 року від Державної міграційної служби України надійшов лист на виконання ухвали суду. 17 червня 2024 року від Військових частин надійшли листи, на виконання ухвали суду. У судове засідання 18 червня 2024 року сторони не з`явились. Відповідач до суду не з`явився, відзиву на позовну заяву чи інших письмових пояснень від нього до суду не надходило, а також повідомлення про іншу адресу, клопотання про відкладення судового розгляду також не заявлялося. Відповідач повідомлявся про дату, час та місце розгляду справи належним чином, шляхом направлення судової повістки на адреси останнього відомого місця проживання ( [ADDRESS] ; [ADDRESS] ), проте судові повістки повернулися до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». Також відповідач відповідно до приписів ч. 11 ст. 128 ЦПК України повідомлявся про дату, час та місце розгляду справи через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України. Відповідно до частини першої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Згідно з пунктом 1 частини третьої статті 223 ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки. З огляду на те, що учасники справи про розгляд справи повідомлені належним чином, клопотання про відкладення розгляду справи не заявляли, суд вважає за можливе розглянути справу за їх відсутності. Оскільки відповідач у встановлений судом строк не надав до суду відзив на позовну заяву, а тому суд на підставі ч. 8 ст. 178 ЦПК України вирішує справу за наявними матеріалами. Відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. У зв`язку з неявкою учасників у судове засідання фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Згідно з ч. 6 ст. 259 ЦПК України у виняткових випадках залежно від складності справи складання повного рішення (постанови) суду може бути відкладено на строк не більш як десять днів, а якщо справа розглянута у порядку спрощеного провадження - не більш як п`ять днів з дня закінчення розгляду справи. Відповідно до положень ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 05 вересня 2022 року у справі № 1519/2-5034/11 зазначено, що у передбачених нормами ЦПК України випадках повне судове рішення може відображати дату судового засідання, яким завершено судовий розгляд (відповідна дата вказана у вступній частині судового рішення) та дату складення повного судового рішення (відповідна дата вказана у резолютивній частині або після резолютивної частини судового рішення). У випадках, коли відбувається проголошення судового рішення, датою такого судового рішення є дата судового засідання, яким завершено судовий розгляд. І навпаки, якщо проголошення судового рішення не відбувається, то датою його ухвалення є дата складення повного судового рішення, навіть у випадку, якщо фактичне прийняття такого рішення відбулось у судовому засіданні, яким завершено розгляд справи і в яке не з`явились всі учасники такої справи. При цьому, дата, яка зазначена як дата ухвалення судового рішення, може бути відмінною від дати судового засідання, яким завершився розгляд справи і у яке не з`явились всі учасники такої справи; з урахуванням розумності положення частини п`ятої статті 268 ЦПК України слід розуміти таким чином: у разі ухвалення судового рішення за відсутності учасників справи, суд повинен зазначати датою ухвалення ту дату, на яку було призначено розгляд справи, та вказувати у резолютивній частині дату складення повного судового рішення. Проте у разі зазначення судом датою ухвалення судового рішення дати складення повного судового рішення, внаслідок чого дата судового засідання та дата ухвалення судового рішення не співпадатимуть, це не є порушенням прав сторін. Фактичні обставини справи, встановлені судом Заочним рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 26 жовтня 2021 року у цивільній справі № 754/11001/21 позов Моторного (транспортного) страхового бюро України до [PERSON] задоволено. Стягнуто з [PERSON] на користь Моторного (транспортного) страхового бюро України грошові кошти у розмірі 104 000,00 грн та судовий збір у розмірі 2 270,00 грн. Рішення суду набрало законної сили 30 листопада 2021 року. На виконання вищезазначеного рішення Деснянським районним судом м. Києва видано виконавчий лист від 30.11.2021. Постановою Деснянського відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) ВП № 68220833 від 21.12.2023 виконавчий лист № 754/11001/21 від 30.11.2021 повернуто стягувачу на підставі п. 2 ч. 1 ст. 37 Закону України «Про виконавче провадження». Норми права та мотиви суду Відповідно до ч. 1 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. За змістом статей 524, 533-535 і 625 ЦК України грошовим є зобов`язання, виражене у грошових одиницях (національній валюті України чи у грошовому еквіваленті зобов`язання, вираженого в іноземній валюті), що передбачає обов`язок боржника сплатити гроші на користь кредитора, який має право вимагати від боржника виконання цього обов`язку. Тобто, грошовим є будь-яке зобов`язання, в якому праву кредитора вимагати від боржника сплати коштів кореспондує обов`язок боржника з такої сплати. За змістом положень статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін) (стаття 530 ЦК України). Зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином (стаття 599 ЦК України). Згідно зі статтею 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Положеннями статті 611 цього Кодексу передбачено, що в разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Судом встановлено, що відповідачем не виконано грошове зобов`язання, визначене заочним рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 26 жовтня 2021 року у цивільній справі № 754/11001/21. Відповідно до ч. 2 ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Стаття 625 ЦК України розміщена у розділі І «Загальні положення про зобов`язання» книги 5 ЦК України. Відтак, приписи розділу І книги 5 ЦК України поширюються як на договірні зобов`язання (підрозділ 1 розділу III книги 5 ЦК України), так і на недоговірні (деліктні) зобов`язання (підрозділ 2 розділу III книги 5 ЦК України). Таким чином, у статті 625 ЦК України визначені загальні правила відповідальності за порушення будь-якого грошового зобов`язання незалежно від підстав його виникнення (договір чи делікт). Тобто, приписи цієї статті поширюються на всі види грошових зобов`язань, якщо інше не передбачено договором або спеціальними нормами закону, який регулює, зокрема, окремі види зобов`язань. Така правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 16.05.2018 у справі № 686/21962/15-ц. Отже, положення статті 625 ЦК України передбачають, що зобов`язання можуть виникати безпосередньо з договорів та інших правочинів, передбачених законом, а також угод, які не передбачені законом, але йому не суперечать, а в окремих випадках встановлені актами цивільного законодавства цивільні права та обов`язки можуть виникати з деліктного зобов`язання та рішення суду. Позивач здійснив розрахунок за період з 01 грудня 2021 року по 16 лютого 2024 року на суму простроченого зобов`язання 106270,00 грн, нарахувавши - інфляційні втрати у сумі 35959,37 грн та три відсотки річних у сумі 7049,00 грн. Однак відповідач має перед позивачем невиконане грошове зобов`язання у розмірі 104000,00 грн. Водночас сума судового збору 2 270,00 грн, яка стягнута з відповідача за результатами розгляду справи № 754/11001/21 є збором, що справляється на всій території України за подання заяв до суду, який був розподілений за результатами розгляду справи. Судовий збір включається до складу судових витрат (ст.1 Закону України "Про судовий збір"), та не є грошовим зобов`язанням в розумінні статей 625, 509 Цивільного кодексу України. Отже, інфляційне збільшення становить: 100,60% ? 101,30% ? 101,60% ? 104,50% ? 103,10% ? 102,70% ? 103,10% ? 100,70% ? 101,10% ? 101,90% ? 102,50% ? 100,70% ? 100,70% ? 100,80% ? 100,70% ? 101,50% ? 100,20% ? 100,50% ? 100,80% ? 99,40% ? 98,60% ? 100,50% ? 100,80% ? 100,50% ? 100,70% ? 100,40% ? 100,30% /100 = 1,34776 104 000,00 x 1,34776 - 104 000,00 = 36 167,26 грн 3 % річних: Період розрахунку з 01.12.2021 по 31.12.2021 - 31 день 104 000,00 грн ? 3 % / 100% ? 31/ 365 = 264,99 грн Період розрахунку з 01.01.2022 по 31.12.2022 - 365 днів 104 000,00 грн ? 3 % / 100% ? 365/ 365 = 3 120,00 грн Період розрахунку з 01.01.2023 по 31.12.2023 - 365 днів 104 000,00 грн ? 3 % / 100% ? 365/ 365 = 3 120,00 грн Період розрахунку: з 01.01.2024 по 16.02.2024 - 47 днів 104 000,00 грн ? 3 % / 100% ? 47/ 365 = 400,66 грн 264,99 грн + 3 120,00 грн + 3 120,00 грн + 400,66 грн = 6905,65 грн. З огляду на те, що інфляційні втрати за період з 01 грудня 2021 року по 16 лютого 2024 року складають 36 167,26 грн, однак позивач заявив до стягнення лише 35959,37 грн, суд з урахуванням меж заявлених позовних вимог доходить висновку про наявність підстав для стягнення з відповідача на користь позивача інфляційних втрат у розмірі 35959,37 грн. Крім того, оскільки 3 % річних за період з 01 грудня 2021 року по 16 лютого 2024 року складають 6905,65 грн, тому стягненню з відповідача на користь позивача підлягають 3 % річних саме у сумі 6905,65 грн. Отже, позовні вимоги підлягають задоволенню на загальну суму 42 865,02 грн. Судові витрати На підставі ст. 141 ЦПК України стягненню з відповідача на користь позивача підлягають судові витрати, понесені позивачем при зверненні до суду пропорційно розміру задоволених вимог.

Outcome: partial