Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-23 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом, в якому просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті сина [PERSON] , який помер [INFO] в м.Дніпро Дніпропетровської області, терміном 60 днів з дня набрання рішенням суду законної сили. В обґрунтування вимог позивачка зазначила, що [INFO] помер її син [PERSON] . Після його смерті залишилося спадкове майно, а саме земельна ділянка площею 0,15 га, що розташована на території Баранівської міської ради Житомирської області, та 47/100 частини житлового будинку [ADDRESS] . Крім неї спадкоємцем майна за законом є батько померлого - [PERSON] . Вважає, що строк пропустила з поважних причин, оскільки не знала законодавства про порядок прийняття спадщини та у неї знаходився державний акт на право приватної власності на землю та договір дарування частини житлового будинку від 16.03.1995 р. Позивачка [PERSON] в судове засідання не з`явилася, 24.06.2024 року направила до суду заяву, в якій просила розглянути справу у її відсутності, свої позовні вимоги підтримала повністю, просила їх задовольнити та врахувати, що додатковий строк пропустила у зв`язку з тим, що через велике горе, тяжку втрату сина на війні неправильно визначила останню дату звернення з заявою до нотаріуса про прийняття спадщини. Відповідач Баранівська міська рада свого представника в судове засідання не направила, 26.12.2023 року надіслали до суду заяву, в якій просять розглядати справу без представника, не заперечують щодо задоволення позовних вимог у разі їх доведення належними та допустимими доказами. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, 24.06.2024 року направив до суду заяву, в якій просив розглядати справу без його участі, позов визнає повністю та не заперечує проти його задоволення та прийняття спадщини [PERSON] . Згідно ч.3 ст.211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Оцінивши зібрані по справі докази в сукупності, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги обгрунтовані, а тому підлягають задоволенню. Згідно копії свідоцтва про народження [PERSON] , [INFO] , серії [NUMBER] від 17.06.1978 р. його батьками є [PERSON] та [PERSON] ( а.с. 7 ). Відповідно до копії Державного акту на право приватної власності на землю серії ЖТ №000434 [PERSON] належить земельна ділянка площею 0,15 га, розташована на території смт Баранівка Баранівської селищної ради (а.с.8). Відповідно до копії договору дарування від 16.03.1995 р. [PERSON] подарував своєму сину [PERSON] 47/100 частини житлового будинку, що знаходиться в [ADDRESS] (а.с.9-12). Згідно із копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 06.05.2023 [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] в м.Дніпро Новокодацького району Дніпропетровської області (а.с.13). Згідно повідомлення завідувача Баранівської державної нотаріальної контори Паламарчук О. від 28.11.2023 року № 831/01-16 [PERSON] пропустила шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлого [INFO] [PERSON] ( а.с. 14 ). Спадкова справа щодо майна померлого [PERSON] не заводилась (а.с.41). За правилами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені устаттях; 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України). За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно достатті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Подання заяви про прийняття спадщини є дією, яку повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину тоді, коли такий спадкоємець не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем. Відповідно, пропустити строк на прийняття спадщини може спадкоємець, який постійно не проживав на час відкриття спадщини зі спадкодавцем. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. У постанові Верховного Суду України від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17 зроблено висновок, що «право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьоїстатті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними». Визнання позову відповідачами, відсутність спадкоємців, які прийняли спадщину, свідчить, що права, свободи та інтереси інших осіб не будуть порушені. Позивач в іншому порядку, ніж судовий, не може захистити свої права щодо прийняття спадщини, а завданням судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб. Доводи позивача про поважність причини пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини позивачем [PERSON] суд вважає такими, які заслуговують на увагу, а тому вважає необхідним визначити останній додатковий строк для подання заяви. Враховуючи те, що після смерті [PERSON] спадкоємцями першої черги за законом є позивач та батько спадкодавця [PERSON] , останній на спадщину не претендує, позовні вимоги підтримує, інші спадкоємці із заявами про прийняття спадщини в нотаріальну контору не звертались, позивач вчасно не звернулась до нотаріальної контори для подання заяви про прийняття спадщини у зв`язку з тим, що неправильно визначила строк звернення до нотаріальної контори, оскільки була сильно пригнічена смертю сина на війні, тривалість пропущеного строку незначна - меньше місяця, беручи до уваги те, що відповідач Баранівська міська рада не заперечує щодо задоволення позовних вимог у разі їх доведення належними та допустимими доказами, суд приходить до висновку, що за наведених обставин, позов підлягає задоволенню. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 23 листопада 2022 року в справі № 543/459/21 (провадження № 61-30св22) вказано, що «пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц). Предметом спору у цій справі є визначення додаткового строку для прийняття спадщини, відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину, а при відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття - територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. [PERSON] спадщину у встановлений законом строк не прийняв. Звернення з позовом до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови у позові. Отже, з урахуванням вище зазначеного, [PERSON] не є належним відповідачем у даній справі, тому суд відмовляє у позові до нього. Згідно позовної заяви, витрати, що підлягають стягненню, відсутні.

Outcome: approved