Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-24 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся в суд із позовом до відповідачів приватного виконавця виконавчого округу Тернопільської області Мелиха Анатолія Івановича, Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста», приватного нотаріуса Тернопільського міського нотаріального округу Березій Зінаїди Анатоліївни про скасування державної реєстрації права власності. В обґрунтування\~позовних вимог\~позивачем викладено\~обставини,\~що у провадженні приватного виконавця Мелиха А. І. знаходився на виконанні виконавчий лист № 607/13313/15-ц, виданий Тернопільським міськрайонним судом 04.10.2016 року про стягнення з нього на користь публічного акціонерного товариства «Банк Форум» боргу за кредитним договором в розмірі 4760, 54 доларів СІЛА, з яких 4151, 04 доларів США - заборгованість по поверненню кредитних корштів, 609, 50 доларів США - заборгованість по процентам, , а також 11543, 62 грн. - пеня за прострочену заборгованість по кредиту та відсотках. Згідно ухвали Тернопільського міськрайонного суду від 14.06.2019 року у даній справі ПАТ «Банк Форум» замінено на правонаступника - ТзОВ «Фінансова компанія «Веста». Згідно протоколу загальних зборів учасників ТзОВ «Фінансова компанія «Веста» № 06/08- 2019 від 06.08.2019 року товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Веста» перейменовано на товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста». В процесі виконавчого провадження приватним виконавцем було здійснено оцінку належної йому 1/5 частки квартири в [ADDRESS] . Про результати оцінки було складено відповідний висновок про вартість даного майна в сумі 167 836,00 грн., який засвідчує незаконний спосіб визначення вартості належного йому майна та явне істотне заниження його ринкової вартості. Відповідно до цього необ`єктивного та незаконного звіту про оцінку належного йому даного майна воно так же незаконно було передано приватним виконавцем стягувачу у рахунок погашення його боргу, постановою ВП № 64104784 від 30.07.2021 року та актом ВП № 64104784 від 30.07.2021 року. Цього ж дня, 30.07.2021 року приватним нотаріусом Березій 3.І. було зареєстровано за Товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста» право власності на вказану 1/5 частку квартири [ADDRESS] . Однак, приватний виконавець Мелих А.І. взагалі не пропонував йому забезпечити йому доступ до належної йому на праві часткової власності даної квартири з метою її опису та, відповідно, проведення її оцінки. Відповідно до звіту про оцінку цього ж майна, яка була шляхом ознайомлення експерта з їх квартирою об`єктивно проведена на замовлення його брата, як співласника 1/5 частки вашої квартири, ринкова вартість 1/5 її частки станом на 30.07.2021 року становила 227 204. 00 грн., що у півтора рази перевищує ціну, за якою ця 1/5 частка була передана стягувану в рахунок погашення його боргу. Крім вищенаведеного, незаконність дій приватного виконавця Мелиха А.І. і ТзОВ Ініестохіллс Веста» підтверджує також і той факт, що 27 серпня 2021 року між ним та стягувачем за пропозицією стягувача укладено договір про припинення зобов`язання переданням відступного в сумі 58\~904,00 грн., якою покрито повністю його боргове зобов`язання, не включаючи в нього 1/5 частку належної йому квартири. Про те, що належна йому 1/5 частка даної квартири по істотно заниженій її вартості передана приватним виконавцем Мелихом А.І. стягувачу у рахунок погашення його боргу, він довідався із його постанови та відповідного акту від 30.07.2021 року про передачу даного майна стягувачу, з яким ознайомився в офісі приватного виконавця 18.10.2021 року, про що раніше йому не було відомо. У зв`язку з недосягненням згоди щодо досудового врегулювання спору, з підстав викладених у позові, позивач просить позов задовольнити та скасувати державну реєстрацію за Товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста» право власності на 1/5 частку квартири [ADDRESS] , здійснену 30 липня 2021 року приватним нотаріусом Тернопільського міського нотаріального округу Березій Зінаїдою Анатоліївною (номер запису 59573409 ). Відповідачами приватним виконавцем виконавчого округу Тернопільської області Мелих А. І. та приватним нотаріусом Тернопільського міського нотаріального округу Березій З. А. не подано відзив на позов. Представником відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста» подано відзив на позов, у якому позовні вимоги не визнав повністю та заперечує щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову. Виходячи з того, що позивачем обрано неналежний та неефективний спосіб захисту своїх прав, що є самостійною підставою для відмови у позові. Представник позивача у судовому засіданні позов підтримує та просить його задовольнити з підстав та обґрунтувань, викладених у ньому. Представник відповідача у судовому засіданні підтримав відзив на позов і просить з мотивів та підстав викладених у відзиві на позов відмовити у задоволенні позову. Відповідачі приватний виконавець виконавчого округу Тернопільської області Мелих А. І. та приватний нотаріус Тернопільського міського нотаріального округу Березій З. А. у судове засідання не з`явилися, однак подали заяву про розгляд справи у їх відсутності. При розгляді справи судом, учасниками справи подано заяви та клопотання та судом було вчинено інші процесуальні дії, зокрема. Ухвалою суду позовну заяву залишено без руху. Ухвалою суду відкрито провадження у справі. Перевіривши, дослідивши об`єктивно та оцінивши зібранні у справі докази, суд дійшов наступного висновку, виходячи з фактичних обставин справи, мотивів та застосованих норм права. Судом встановлено фактичні обставини справи та зміст спірних правовідносин. Судом встановлено, що 04 жовтня 2016 року Тернопільським міськрайонним судом Тернопільської області видано виконавчий лист № 607/13313/15-ц про стягнення з [PERSON] на користь ПАТ «Банк Форум» заборгованість за кредитним договором № 248/08/26 ZLv від 11.08.2008 р. в розмірі 4 760,54 дол. США, з яких: 4 151,04 дол. США заборгованість по поверненню кредитних коштів; 609,50 дол. США заборгованість по процентам, а також, 11 543,62 грн. пеня за прострочену заборгованість по кредиту та відсотках. 26.03.2019 р. між ПАТ «Банк Форум» та ТОВ «Фінансова компанія «Веста» був укладений Договір про відступлення прав вимоги № 0002/19/5, згідно якого відбулось відступлення прав вимоги за Кредитним договором № 248/08/26 ZLv від 11.08.2008 р., що був укладений між АКБ «Форум», правонаступником якого є ПАТ «Банк Форум» та [PERSON] . Відповідно до Договору відступлення TOB «Фінансова компанія «Веста» набуло прав кредитора до [PERSON] за вищевказаним кредитним договором. В подальшому, ухвалою Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 14.06.2019 замінено сторону виконавчого провадження по виконанню виконавчого листа № 607/13313/15-ц, виданого 04.10.2016 р. Тернопільським міськрайонний судом Тернопільської області про стягнення з [PERSON] на користь ПАТ «Банк Форум» заборгованість за кредитним договором № 248/08/26 ZLv від 11.08.2008 р. в розмірі 4 760,54 дол. США, з яких: 4 151,04 дол. США заборгованість по поверненню кредитних коштів; 609,50 дол. США заборгованість по процентам, а також, 11 543,62 грн. пеня за прострочену заборгованість по кредиту та відсотках, а саме: замінено стягувача Публічне акціонерне товариство «Банк Форум» на правонаступника товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Веста». Згідно протоколу загальних зборів учасників ТзОВ «Фінансова компанія «Веста» № 06/08-2019 від 06.08.2019, перейменовано ТзОВ «Фінансова компанія «Веста» на ТзОВ «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста». 12.01.2021 приватним виконавцем виконавчого округу Тернопільської області Мелихом А.І. відкрито виконавче провадження з виконання виконавчого листа № 607/13313/15-ц, виданого 04.10.2016 Тернопільським міськрайонним судом про стягнення з [PERSON] на користь ПАТ «Банк Форум» заборгованість за кредитним договором № 248/08/26 ZLv від 11.08.2008 р. в розмірі 4 760,54 дол. США, з яких: 4 151,04 дол. США заборгованість по поверненню кредитних коштів; 609,50 дол. США заборгованість по процентам, а також, 11 543,62 грн. пеня за прострочену заборгованість по кредиту та відсотках, про що свідчить постанова про відкриття виконавчого провадження від 12.01.2021 ВП № 64104784. 11.02.2021 та 22.02.2021 приватним виконавцем направлялися вимоги про зобов`язання боржника з`явитися на місце проведення виконавчих дій, а саме, для перевірки майнового стану та опису нерухомого майна боржника. 01.03.2021 приватним виконавцем здійснено вихід за адресою місцезнаходження майна боржника, а саме: [ADDRESS] , проведено опис майна боржника - 1/5 частки квартири за вищевказаною адресою, про що складено постанову про опис та арешт майна (коштів) боржника від 01.03.2021 ВП № 64104784. 04.03.2021 від стягувача ТОВ «ФК «Інвестохіллс Веста» надійшла заява про призначення суб`єкта оціночної діяльності у виконавчому провадженні № 64104784, у зв`язку із відсутністю досягнення згоди про вартість майна. 04.03.2021 приватним виконавцем винесено постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні з метою надання висновку з питань вартості 1/5 частки квартири за адресою: [ADDRESS] , що належить боржнику [PERSON] 18.03.2021 на адресу виконавця надійшов висновок про вартість майна ТОВ «Захід-експерт», складений 11.03.2021 про те, що проведені дослідження, здійснений аналіз та виконані розрахунки дозволяють зробити висновок, що вартість об`єкта оцінки на дату оцінки становить 167 836,00 грн та звіт за підписом оцінювача Гайдамаха І. 18.03.2021 боржника [PERSON] було повідомлено про результати визначення вартості, шляхом направлення відповідного повідомлення разом із копією висновку про вартість рекомендованим листом за адресою місця реєстрації боржника. Відповідно, 18.03.2021 описане та арештоване майно боржника передано на електронні торги, про що сформовано заявку та передано ДП «СЕТАМ» для виконання. Протоколами проведення електронних торгів № 533254 від 07.04.2021, № 536308 від 28.04.2021 та № 539235 від 19.05.2021 вбачається, що електронні торги не відбулись, у зв`язку із відсутністю допущених учасників торгів. 22.06.2021 на адресу приватного виконавця надійшла заява ТОВ «ФК «Інвестохіллс Веста» б/н від 03.06.2021 про залишення за собою нереалізованого майна 1/5 частки квартири за адресою: [ADDRESS] . Відповідно, 30.07.2021 приватним виконавцем виконавчого округу Тернопільської області Мелихом А.І. винесено постанову та акт про передачу майна стягувачу у рахунок погашення боргу, згідно яких постановлено передати стягувачу\~в рахунок погашення заборгованості за виконавчим листом № 607/13313/15-ц ви 04.10.2016, що видав Тернопільський міськрайонний суд наступне майно: 1/5 частка квартири [ADDRESS] , загальною площею 86,8 кв. м., житловою площею 57,1 кв. м., (лот № 477801 яка належить боржнику на підставі Свідоцтва про право власності на житло, виданого Тернопільським міським бюро технічної інвентаризації 28.12.2000 року згідно з наказом (розпорядженням) № 33162 від 18.12.2000 року, зареєстрованого в Реєстрі прав власності на нерухоме майно 27.07.2012 року, РПВН № 36981937,\~на загальну суму: 117 485,20 грн. (4369,64 доларів США, еквівалент по курсу НБУ). що належить боржнику: [PERSON] . 27.08.2021 між [PERSON] та ТзОВ «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста» було укладено договір № 248/08/26-ZLv/1 про припинення зобов`язання переданням відступного в сумі 58 903,68 грн, яким з дати отримання кредитором грошових коштів припиняються зобов`язання, які визначені кредитним договором № 248/08/26-ZLv від 11.08.2008. \~ \~ \~ \~Вищевказані обставини були встановлені ухвалою Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 28 грудня 2021 року, справа №607/13313/15-ц, якою визнано неправомірними дії приватного виконавця виконавчого округу Тернопільської області Мелиха Анатолія Івановича в частині визначення вартості належної [PERSON] 1/5 частини квартири [ADDRESS] , здійсненої 11 березня 2021 року Товариством з обмеженою відповідальністю «Захід-Експерт». Суд частково погоджується з такими аргументами позивача, виходячи з наступних норм права, які підлягають застосуванню та мотиви їх застосування. Згідно із ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Частиною 2\~статті 15 Цивільного кодексу України\~передбачено, що кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Згідно із ч. 1\~ст. 16 Цивільного кодексу України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Частиною другою цієї статті визначено способи захисту цивільних прав та інтересів. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом. Для застосування того чи іншого способу захисту необхідно встановити, які права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких прав (інтересів) позивач звернувся до суду. Під час оцінки обраного позивачем способу захисту потрібно враховувати його ефективність, тобто спосіб захисту має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, та забезпечити поновлення порушеного права. Право чи інтерес мають бути захищені судом у належний спосіб, який є ефективним (пункт 57\~постанови Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі N 338/180/17). Застосування будь-яких засобів правового захисту матиме сенс лише за умови, що обрані суб`єктом порушеного права способи захисту відповідають вимогам закону та є ефективними. Для приватного права апріорі властивою є така засада, як розумність. Розумність характерна як для оцінки/врахування поведінки учасників цивільного обороту, тлумачення матеріальних приватно - правових норм, що здійснюється при вирішенні спорів, так і для тлумачення процесуальних норм (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду\~від 16 червня 2021 року у справі N 554/4741/19, постанову Верховного Суду у\~складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 18 квітня 2022 року у справі N 520/1185/16-ц,\~постанову Великої Палати Верховного Суду від 08 лютого 2022 року у справі N 209/3085/20). Відсутність порушеного, невизнаного або оспореного відповідачем приватного (цивільного) права (інтересу) позивача є самостійною підставою для відмови в позові (див., зокрема, постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 15 березня 2023 року в справі N 753/8671/21 (провадження N 61-550св22). Особа, права якої порушено, може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права (пункт 5.6\~постанови Великої Палати Верховного Суду від 22 серпня 2018 року у справі N 925/1265/16, провадження N 12-158гс18). Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від виду та змісту правовідносин, які виникли між сторонами, від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам (подібні висновки викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду: від 30 січня 2019 року у справі N 569/17272/15-ц (провадження N 14-338цс18); від 11 вересня 2019 року у справі N 487/10132/14-ц (провадження N 14-364цс19); від 06 квітня 2021 року у справі N 925/642/19 (провадження N 12-84гс20) та інших)). Отже, зазначений захист має бути ефективним, тобто повинен здійснюватися з використанням такого способу захисту, який може відновити, наскільки це можливо, відповідні права, свободи й інтереси позивача. Кредитні правовідносини за своєю правової природою є договірними цивільними відносинами; на них повною мірою поширюються вимоги цивільного законодавства, зокрема приписи про неприпустимість позбавлення права власності, крім випадків, встановлених\~Конституцією України\~та законом, а також принципи свободи договору, свободи підприємницької діяльності, яка не заборонена законом, судового захисту цивільного права та інтересу, справедливості, добросовісності та розумності, передбачені\~статтею 3 Цивільного кодексу України. Зазначені приписи вимагають від учасників правовідносин діяти не тільки відповідно до законодавства, а й у необхідних випадках за аналогією права (стаття 8), за звичаями ділового обороту (стаття 7); добросовісно, при здійсненні своїх прав утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб; не допускати дії з наміром завдати шкоди іншій особі, а також дій, що є зловживанням правом в інших формах; при здійсненні цивільних прав особа повинна додержуватися моральних засад суспільства тощо (стаття 13 ЦК України). Водночас особа не може бути примушена до дій, що не є обов`язковими для неї, або дій, що знаходяться поза межами актів цивільного законодавства або договору. Особа може бути звільнена від цивільного обов`язку або його виконання у випадках, встановлених договором або актами цивільного законодавства (стаття 14 ЦК України). Зазначені правила чинного цивільного законодавства, які містять принципи регулювання цивільних правовідносин, спрямовують учасників цивільного обороту діяти добросовісно, відповідно до законодавства та договору, намагаючись використовувати свої права до того ступеня, щоб не порушити права іншої особи. Відповідно до\~статті 526 ЦК України\~зобов`язання повинно виконуватися належним чином згідно з умовами договору й вимогами\~ЦК України. За\~статтею 610 ЦК України\~порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Відповідно до\~статті 629 цього Кодексу\~договір є обов`язковим для виконання сторонами (частина перша\~статті 625 ЦК України). За кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути\~кредит\~та сплатити проценти (стаття 1054 ЦК України). Виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком, правом довірчої власності (частина перша\~статті 546 ЦК України). Іпотекою є застава нерухомого майна, що залишається у володінні заставодавця або третьої особи, а також застава об`єкта незавершеного будівництва, майбутнього об`єкта нерухомості. Подільний об`єкт незавершеного будівництва може бути переданий в іпотеку лише у випадках, визначених законом (частина перша\~статті 575 ЦК України). Можливість і порядок звернення стягнення на предмет іпотеки передбачені, зокрема у\~Законі N 898-IV. Іпотека - це вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом (пункт 2 частини першої\~статті 1\~Закону N\~898-IV (тут і далі - в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин)). У разі порушення іпотекодавцем обов`язків, встановлених іпотечним договором, іпотекодержатель має право вимагати дострокового виконання основного зобов`язання, а в разі його невиконання - звернути стягнення на предмет іпотеки, якщо інше не передбачено законом (стаття 12 Закону N 898-IV). У разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки, якщо інше не передбачено законом. Право іпотекодержателя на звернення стягнення на предмет іпотеки також виникає з підстав, встановлених\~статтею 12 цього Закону. Звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя (стаття 33 Закону N 898-IV). Відповідно до частини першої статті 35 Закону N 898-IV y разі порушення основного зобов`язання та/або умов іпотечного договору іпотекодержатель надсилає іпотекодавцю та боржнику, якщо він є відмінним від іпотекодавця, письмову вимогу про усунення порушення. В цьому документі зазначається стислий зміст порушених зобов`язань, вимога про виконання порушеного зобов`язання у не менш ніж тридцятиденний строк та попередження про звернення стягнення на предмет іпотеки у разі невиконання цієї вимоги. Якщо протягом встановленого строку вимога іпотекодержателя залишається без задоволення, іпотекодержатель вправі прийняти рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору. Наведена правова норма спрямована на забезпечення фактичного повідомлення боржника, аби надати йому можливість усунути порушення, і цим запобігти зверненню стягнення на майно боржника. Згідно зі статтею 36 Закону N 898-ІVсторони іпотечного договору можуть вирішити питання про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору. Позасудове врегулювання здійснюється згідно із застереженням про задоволення вимог іпотекодержателя, що міститься в іпотечному договорі, або згідно з окремим договором між іпотекодавцем та іпотекодержателем про задоволення вимог іпотекодержателя, що підлягає нотаріальному посвідченню, який може бути укладений одночасно з іпотечним договором або в будь-який час до набрання законної сили рішенням суду про звернення стягнення на предмет іпотеки. Договір про задоволення вимог іпотекодержателя, яким також вважається відповідне застереження в іпотечному договорі, визначає можливий спосіб звернення стягнення на предмет іпотеки відповідно до цього Закону. Визначений договором спосіб задоволення вимог іпотекодержателя не перешкоджає іпотекодержателю застосувати інші встановлені цим Законом способи звернення стягнення на предмет іпотеки. Договір про задоволення вимог іпотекодержателя або відповідне застереження в іпотечному договорі, яке прирівнюється до такого договору за своїми правовими наслідками, може передбачати: передачу іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов`язання у порядку, встановленому статтею 37 цього Закону; право іпотекодержателя від свого імені продати предмет іпотеки будь-якій особі на підставі договору купівлі-продажу у порядку, встановленому статтею 38 цього Закону. Відповідно до\~статті 37 Закону N 898-IV\~іпотекодержатель може\~задовольнити забезпечену\~іпотекою вимогу\~шляхом набуття\~права власності\~на предмет\~іпотеки.\~Правовою підставою\~для реєстрації\~права власності\~іпотекодержателя на\~нерухоме майно,\~яке є\~предметом іпотеки,\~є договір\~про задоволення\~вимог іпотекодержателя\~або відповідне\~застереження в\~іпотечному договорі,\~яке прирівнюється\~до такого\~договору за\~своїми правовими\~наслідками та\~передбачає передачу\~іпотекодержателю права\~власності на\~предмет іпотеки в\~рахунок виконання\~основного зобов`язання.\~Рішення про\~реєстрацію права\~власності іпотекодержателя\~на нерухоме\~майно,\~що є\~предметом іпотеки,\~може бути\~оскаржено іпотекодавцем\~у суді.\~Іпотекодержатель набуває\~предмет іпотеки у власність за вартістю, визначеною на момент такого набуття на підставі оцінки предмета іпотеки суб`єктом оціночної діяльності. У разі набуття права власності на предмет іпотеки іпотекодержатель зобов`язаний відшкодувати іпотекодавцю перевищення 90 відсотків вартості предмета іпотеки над розміром забезпечених іпотекою вимог іпотекодержателя. Отже, чинним законодавством передбачений порядок задоволення вимог іпотекодержателя за рахунок предмета іпотеки як шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса (у\~примусовому порядку),\~так і\~позасудове (добровільне)\~врегулювання згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя, яким також вважається відповідне застереження в іпотечному договорі, зокрема й шляхом передачі іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки. Зокрема, частиною третьою\~статті 37 Закону N 898-IV\~визначено, що іпотекодержатель набуває предмет іпотеки у власність за вартістю, визначеною на момент такого набуття на підставі оцінки предмета іпотеки суб`єктом оціночної діяльності. Отже, іпотекодержатель, станом на момент виникнення спірних у цій справі правовідносин, не міг набути у власність предмет іпотеки без визначення вартості такого набуття на підставі оцінки предмета іпотеки, здійсненої суб`єктом оціночної діяльності. Зазначене обґрунтовується, зокрема і тим, що згідно із другим реченням частини третьої\~статті 37 Закону N 898-IV\~у разі набуття права власності на предмет іпотеки іпотекодержатель зобов`язаний відшкодувати іпотекодавцю перевищення 90 відсотків вартості предмета іпотеки над розміром забезпечених іпотекою вимог іпотекодержателя. У постановах\~від 23\~січня 2019\~року у\~справі N\~306/1224/16-ц (провадження N 14-501цс18) та від 20 березня 2019 року у справі N 306/2053/16-ц (провадження N 14-22цс19) Велика Палата Верховного Суду акцентувала увагу на тому, що ціна набуття права власності на предмет іпотеки є істотною обставиною, яка впливає на визначення правомірності державної реєстрації переходу права власності на іпотечне майно при позасудовому врегулюванні. У зазначених постановах Велика Палата Верховного Суду однозначно сформулювала правові висновки щодо обов`язковості подання державному реєстратору документа про експертну оцінку предмета іпотеки для проведення державної реєстрації права власності на предмет іпотеки за іпотекодержателем. Вказані висновки\~повністю узгоджуються\~із висновком\~про застосування\~норм права,\~викладеного у\~постанові\~Великої Палати\~Верховного Суду від 13.03.2024 року у справі N 201/15228/17, в якій також, Велика Палата Верховного Суду сформулювала правові висновки, що підставою для\~скасування державної реєстрації\~права власності на предмет іпотеки є порушення іпотекодержателем вимог законодавства при реалізації позасудової процедури звернення стягнення на предмет іпотеки. До таких порушень належить, зокрема й відсутність експертної оцінки предмета іпотеки на день його відчуження. Враховуючи, що ухвалою Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 28 грудня 2021 року, справа №607/13313/15-ц, встановлено, що визначення вартості майна боржника, а саме, 1/5 частини квартири [ADDRESS] , яка проводилась суб`єктом оціночної діяльності ТОВ «Захід-Експерт», проведено з недотриманням вимог\~Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав» та без належного ознайомлення оцінювача з об`єктом, що підлягав оцінці, що вплинуло на достовірність оцінки. Суд зазначає, що вилучення та реалізація майна, що належало позивачу, було здійснено в інтересах належного відправлення судочинства, з метою забезпечення виконання остаточного судового рішення, що є легітимною метою в загальних інтересах суспільства. Разом з тим той факт, що необхідної рівноваги не буде досягнуто, якщо через надто формальне застосування процедурних вимог таке майно реалізовано за нижчою ціною, що зараховується в рахунок погашення боргу перед кредитором. Вилучення майна з визначенням ціни, яка значно нижча реальній вартості, порушить справедливу рівновагу, а заявник матиме особистий і надмірний тягар, що є порушенням статті 1 Першого протоколу до\~Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~(див. вищезгадані постанови\~Верховного Суду від 22 липня 2020 року у справі № 750/2447/18 (провадження № 61-48487св18) та від 11 лютого 2021 року у справі № 761/15797/19 (провадження № 61-16716св20)). Враховуючи ті обставини, що 1/5 частина квартири [ADDRESS] , була передана стягувачу у рахунок погашення боргу позивача, за ціною проведеною з недотриманням вимог\~Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав» та без належного ознайомлення оцінювача з об`єктом, що підлягав оцінці, що вплинуло на достовірність оцінки, укладення між [PERSON] та ТзОВ «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста» договору про припинення зобов`язання переданням відступного в сумі 58 903,68 грн, яким з дати отримання кредитором грошових коштів припиняються зобов`язання, які визначені кредитним договором № 248/08/26-ZLv від 11.08.2008, суд вважає, що вказане є підставою для\~скасування державної реєстрації\~права власності на предмет іпотеки і є порушення іпотекодержателем вимог законодавства при реалізації позасудової процедури звернення стягнення на предмет іпотеки, а тому слід скасувати в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно, Державному реєстрі Іпотек, Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, державну реєстрацію права власності за Товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста», на 1/5 частину квартири [ADDRESS] , здійснену на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяження №59573409 від 30.07.2021, приватного нотаріуса Тернопільського міського нотаріального округу Березій Зінаїди Анатоліївни. Доводи відповідача мотивована тим, що позивачем обрано неналежний та неефективний спосіб захисту своїх прав, що є самостійною підставою для відмови у позові, однак суд їх вважає безпідставними, оскільки встановлення прав та обов`язків сторін у спірних правовідносинах здійснюється відповідно до матеріального права, яке діяло на час виникнення таких правовідносин. Способи захисту прав та інтересів встановлюються матеріальним правом. Водночас якщо спосіб захисту прав або інтересів позивача застосовується судом, то таке застосування здійснюється на час ухвалення судового рішення. Згідно ч. 3 ст. 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», відомості про речові права, обтяження речових прав, внесені до Державного реєстру прав, не підлягають скасуванню та/або вилученню, крім випадків, передбачених пунктом 1 частини сьомої статті 37 цього Закону. У разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи визнання його прийнятим з порушенням цього Закону та анулювання у випадку, передбаченому пунктом 1 частини сьомої статті 37 цього Закону, на підставі рішення Міністерства юстиції України, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування на підставі судового рішення документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, що мало наслідком державну реєстрацію набуття речових прав, обтяжень речових прав, відповідні права чи обтяження припиняються. У разі якщо в Державному реєстрі прав, у тому числі в його невід`ємній архівній складовій частині, наявні відомості про речові права, обтяження речових прав, припинені у зв`язку з проведенням відповідної державної реєстрації, або якщо відповідним судовим рішенням також визнаються речові права, обтяження речових прав, одночасно з державною реєстрацією припинення речових прав чи обтяжень речових прав проводиться державна реєстрація набуття відповідних прав чи обтяжень. При цьому дата і час державної реєстрації набуття речових прав, обтяжень речових прав, що були припинені у зв`язку з проведенням відповідної державної реєстрації та наявні в Державному реєстрі прав, у тому числі в його невід`ємній архівній складовій частині, залишаються незмінними. У разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи визнання його прийнятим з порушенням цього Закону та анулювання у випадку, передбаченому пунктом 1 частини сьомої статті 37 цього Закону, на підставі рішення Міністерства юстиції України, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування на підставі судового рішення документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, що мало наслідком державну реєстрацію зміни, припинення речових прав, обтяжень речових прав, відповідні права чи обтяження повертаються у стан, що існував до відповідної державної реєстрації, шляхом державної реєстрації змін чи набуття таких речових прав, обтяжень речових прав, що здійснюється державним реєстратором або, у випадку скасування рішення Міністерства юстиції України, прийнятого відповідно до пункту 1 частини сьомої статті 37 цього Закону, посадовою особою Міністерства юстиції України. При цьому дата і час державної реєстрації набуття речових прав, обтяжень речових прав, що були припинені у зв`язку з проведенням відповідної державної реєстрації та наявні в Державному реєстрі прав, у тому числі в його невід`ємній архівній складовій частині, залишаються незмінними. Отже, задоволення позову в частині скасування рішення державного реєстратора призводить до внесення державним реєстратором до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно відомостей про речове право позивача на спірне нерухоме майно, що повністю відновить його порушені права. Щодо заявлених позовних вимог до приватного виконавця виконавчого округу Тернопільської області Мелиха Анатолія Івановича та приватного нотаріуса Тернопільського міського нотаріального округу Березій Зінаїди Анатоліївни, суд зазначає, що визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи (див. постанови Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі N 523/9076/16-ц (пункт 41), від 20 червня 2018 року у справі N 308/3162/15-ц (пункт 49), від 21 листопада 2018 року у справі N 127/93/17-ц (пункт 50), від 12 грудня 2018 року у справі N 372/51/16-ц (пункт 31.4), від 12 грудня 2018 року у справі N 570/3439/16-ц (пункт 37, 54), від 30 січня 2019 року у справі N 552/6381/17 (пункт 38), від 13 березня 2019 року у справі N 757/39920/15-ц (пункт 31), від 27 березня 2019 року у справі N 520/17304/15-ц (пункт 63)). Спір про скасування рішення, запису щодо державної реєстрації речового права на нерухоме майно треба розглядати як спір, пов`язаний із порушенням цивільних прав позивача на нерухоме майно іншою особою, за якою зареєстроване речове право на це майно. Належним відповідачем у такій справі є особа, право на майно якої оспорюється та щодо якої здійснено аналогічний запис у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (див., зокрема, постанови Великої Палати Верховного Суду від 04 вересня 2018 року у справі N 823/2042/16 (пункт 36), від 16 січня 2019 року у справі N 755/9555/18 (пункт 25), від 21 серпня 2019 року у справі N 805/2857/17-а, від 15 січня 2020 року у справі N 587/2326/16-ц (пункт 24), від 26 лютого 2020 року у справі N 287/167/18-ц (пункт 52)). Зміст і характер відносин між учасниками справи, підтверджують, що позивач має спір з Товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста», яка зареєструвала за собою право власності на спірне майно. Отже,\~позовні вимоги,\~спрямовані на\~скасування рішень\~про державну\~реєстрацію відповідних\~речових прав\~не можуть\~бути звернені\~до державного\~реєстратора \~приватного нотаріуса\~Тернопільського міського\~нотаріального округу\~Березій Зінаїди\~Анатоліївнита приватного виконавця виконавчого округу Тернопільської області Мелиха Анатолія Івановича, яких позивач визначив співвідповідачем. Тому суд приходить до висновку, що слід відмовити у задоволенні позову [PERSON] до приватного виконавця виконавчого округу Тернопільської області Мелиха Анатолія Івановича, приватного нотаріуса Тернопільського міського нотаріального округу Березій Зінаїди Анатоліївни про скасування державної реєстрації права власності. Щодо розподілу судових витрат, суд зазначає. Відповідно до частин 1 і 3 статті 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Згідно зі\~статтею 141\~ЦПК України,\~судовий збір\~покладається на\~сторони пропорційно\~розміру задоволених\~позовних вимог.\~Інші судові\~витрати,\~пов`язані з\~розглядом справи,\~покладаються у разі задоволення позову - на відповідача. Враховуючи, що позов задоволено частково, суд вважає, що слід стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста», на користь [PERSON] сплачений судовий збір в розмірі 1 211,20 грн. На підставі наведеного,

Outcome: partial