Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-26 00:00:00

Рух справи 25.12.2023 через систему «Електронний суд» до Солом`янського районного суду міста Києва надійшла вказана позовна заява, за підписом представника позивача - адвоката Андрощук Ю.П. (діє на підставі ордеру), в якій позивач просить: - позбавити [PERSON] батьківських прав відносно малолітньої [PERSON] , [INFO] ; - стягнути з [PERSON] аліменти на утримання [PERSON] у розмірі 25% доходів батька щомісячно, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 27.11.2023 (день подання позову до суду) і до досягнення дитиною повноліття. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.01.2024 для розгляду зазначеної позовної заяви визначено суддю Зуєвич Л.Л. Справу фактично справу передано судді по реєстру 09.01.2024. Судом в порядку ч.ч. 6, 8 ст. 187 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) направлялись запити щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) фізичної особи - відповідача у справі. Остання відповідь на такі запити надійшла до суду 16.01.2024. Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 16.01.2024 вказаний позов прийнято до розгляду в порядку загального позовного провадження, підготовче засідання у справі було призначено на 14.03.2024. 14.03.2024 підготовче засідання було перенесено на 16.05.2024. Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 16.05.2024 підготовче провадження у справі закрито, розгляд справи по суті було призначено на 27.06.2024. У судове засідання, призначене на 27.06.2024, з`явився тільки позивач та його представник. Інші учасники провадження у судове засідання, призначене на 27.06.2024, не з`явились. Разом з тим, суд врахував, що 11.04.2024 до суду надійшла заява представника Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації в якій ставиться питання про розгляд справи у відсутності її представника (а.с. 122-123). Крім того, 26.06.2024 до суду надійшла заява Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації в якій також ставиться питання про розгляд справи за відсутності її представника (а.с. 172). При цьому, судова повістка про призначення судового засідання на 27.06.2024, направлялась судом на адресу реєстрації відповідача, проте відповідне поштове відправлення було повернуто відділом поштового зв`язку з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с. 168). Відповідно до п. 4 ч. 8 ст. 128 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Довідка поштового відділення з позначкою про неможливість вручення судової повістки у зв`язку «відсутній за вказаною адресою» вважається належним повідомленням сторони про дату судового розгляду. Зазначене свідчить про умисне неотримання судової повістки (див. постанову Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 10.05.2023 у справі № 755/17944/18 (провадження № 61-185св23). Крім того, суд, вживаючи всіх залежних від нього заходів щодо повідомлення відповідача про дату, час та місце судового засідання 22.05.2024 розмістив для відповідача відповідне оголошення на сайті судової влади (а.с. 159) а також направив судову повістку на номер телефона, повідомлений позивачем (а.с. 162). Від учасників судового процесу будь-яких заяв та клопотань (в т.ч. в порядку ч. 3 ст. 131 ЦПК України) станом на день судового засідання не надійшло. Під час судового розгляду справи здійснювалось фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу в порядку, передбаченому ч. 1 ст. 247 ЦПК України. Доводи позову В позові, зокрема, вказується, що 30.10.2010 [PERSON] (прізвище після укладення шлюбу [PERSON] ) уклала шлюб із [PERSON] . Зазначається, що рішенням Солом`янського районного суду міста Києві від 12.02.2016 у справі № 760/20435/15-ц цей шлюб було розірвано. Як стверджується у позові, від зазначеного шлюбу у подружжя є донька - [PERSON] , [INFO] . Вказується, що [INFO] [PERSON] померла та наразі неповнолітня донька [PERSON] перебуває на утриманні та мешкає разом з позивачем, яка є сестрою померлої [PERSON] . Зі слів позивача, батько дитини ( [PERSON] ) протягом останніх 5-ти років не бере жодної участі у вихованні та утриманні доньки, не має постійного місця роботи, ухиляється від участі у вихованні дитини. Так, у позові наголошується, що відповідач ніяким чином не піклується про доньку, не проявляє заінтересованості в її подальшій долі, не цікавиться успіхами доньки, станом здоров`я, не піклується про фізичний і духовний розвиток дитини, її навчанням, підготовкою до самостійного життя, зокрема, не забезпечує необхідного харчування, медичного догляду, лікування дитини, що негативно впливає на її фізичний розвиток, як складову виховання; не спілкується з дитиною в обсязі, необхідному для його нормального самоусвідомлення; не надає дитині доступу до культурних та інших духовних цінностей; не сприяє засвоєнню нею загальновизнаних норм моралі; не виявляє інтересу до її внутрішнього світу; не створює умов для отримання нею освіти. Крім того, у позові стверджується, що всі питання щодо виховання дитини вирішуються позивачем самостійно, без участі та підтримки з боку відповідача, та дитина знаходиться на повному утриманні позивача. З метою повного та всебічного забезпечення прав та законних інтересів дитини позивач вважає за необхідне вирішити питання про позбавлення відповідача батьківських прав, а також вважає за необхідне стягнути з відповідача аліменти на утримання [PERSON] у розмірі двадцяти п`яти відсотків доходів батька щомісячно, але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 27.11.2023 (день подання позову до суду) і до досягнення дитиною повноліття. Щодо правової позиції відповідача На момент винесення рішення у справі відзив на позовну заяву не надійшов. Судом в порядку ч. 6 ст. 187 ЦПК України направлялись запити щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) фізичної особи - відповідача. Відповідно до наданої довідки відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Солом`янської РДА, відповідач - [PERSON] , [INFO] , з 19.09.2006 по т.ч., зареєстрований за адресою [ADDRESS] (а.с. 40). Відповідно до ч. 6 ст. 128 ЦПК України судова повістка …> надсилається …> разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням …> за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. Згідно з п. 5 Порядку декларування та реєстрації місця проживання (перебування), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 07.02.2022 № 265, громадянин України, який проживає на території України, а також іноземець чи особа без громадянства, які на законних підставах постійно або тимчасово проживають на території України, зобов`язані протягом 30 календарних днів після зняття із задекларованого/зареєстрованого місця проживання та прибуття до нового місця проживання (перебування) задекларувати/зареєструвати його. За змістом п. 4 вказаного Порядку особа може задекларувати/зареєструвати своє місце проживання (перебування) лише за однією адресою. У разі коли особа проживає у двох і більше місцях, вона здійснює декларування/реєстрацію місця проживання (перебування) за однією з таких адрес за власним вибором. За адресою задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування) з особою ведеться офіційне листування та вручення офіційної кореспонденції. Судова кореспонденція є офіційною, тому повинна надсилатися саме за адресою зареєстрованого місця проживання або, як виняток, на адресу, зазначену самим учасником справи - адресатом (ч. 6 ст. 128 ЦПК України). Суд направляв на зареєстровану адресу відповідача копії ухвал, які виносились у даній справі, повістки, а також копію позовної заяви з доданими до неї документами. Таким чином, суд виконав покладений на нього обов`язок інформувати учасників справи про її розгляд. Відповідач кореспонденцію суду не отримав, а лист повернувся до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». Відповідно до п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Як зазначалось, довідка поштового відділення з позначкою про неможливість вручення судової повістки у зв`язку «відсутній за вказаною адресою» вважається належним повідомленням сторони про дату судового розгляду. Зазначене свідчить про умисне неотримання судової повістки (див. постанову Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 10.05.2023 у справі № 755/17944/18 (провадження № 61-185св23). Відповідно до ч. 1 ст. 131 ЦПК України у разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться. Вживаючи всіх залежних від суду заходів задля повідомлення відповідача, суд 26.02.2024, 16.03.2024 та 22.05.2024 робив оголошення для відповідача про розгляд даної справи на офіційному сайті судової влади (а.с. 61, 94, 159). Оцінюючи можливість розгляду справи за таких обставин, суд виходить з того, що відповідно до ст. 55 Конституції України, ст. 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини (далі - Конвенція) держава має позитивні зобов`язання перед людиною забезпечувати розгляд справи у розумний строк. Особа, яка звертається до суду, має законні очікування, що справу буде розглянуто. Поведінка відповідача не може стати на заваді обов`язку суду розглянути справу. Однак з гарантій ст. 6 Конвенції випливає як право позивача на розгляд справи у розумний строк, так і право відповідача знати про судове провадження проти нього. Суд звертає увагу, що одержання учасником справи належно надісланої судової кореспонденції перебуває поза сферою контролю суду. В свою чергу особа, яка зареєструвала свої місце проживання за певною адресою, діючи розумно та добросовісно, повинна дбати про те, щоб мати змогу отримувати надіслану їй кореспонденцію своєчасно. У разі виникнення перешкод, адресат міг, зокрема, подати заяву про пересилання або доставку адресованих йому поштових відправлень на іншу адресу. Це передбачено п.п. 108, 109 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270. Отже, для добросовісного адресата є механізм забезпечення права на отримання офіційної кореспонденції незалежно від того живе він чи ні за певною адресою. Натомість у суду немає жодного механізму забезпечити вручення судової кореспонденції учаснику справи, який не бажає її отримувати або не проживає за зареєстрованою адресою. З огляду на це, неотримання судової кореспонденції відповідачем не може бути перешкодою для розгляду справи. Відповідно до ч. 9 ст. 130 ЦПК України особа, яка відмовилася одержати судову повістку, вважається повідомленою. Зважаючи на те, що відповідача належним чином повідомлено про розгляд справи (за зареєстрованим місцем проживання а також шляхом оголошення через сайт судової влади та шляхом смс-повіомлень), незалежно від того чи отримав відповідач адресовану йому кореспонденцію, суд вважає, що гарантії ст. 6 Конвенції щодо відповідача дотримано і справу може бути розглянуто по суті. Будь-яких заяв від відповідача не надходило, у зв`язку з чим суд позбавлений можливості встановити його правову позицію щодо предмета спору. Відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Встановлені судом фактичні обставини справи Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази в їх сукупності, суд встановив наступне. З витягу № 00015942528 від 27.10.2015 з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб (а.с. 7-10) вбачається, що [PERSON] змінила прізвище на « [PERSON] » у зв`язку з укладенням шлюбу 09.11.1997 з [PERSON] , який 05.06.2007 було розірвано, що підтверджується свідоцтвом про розірвання шлюбу серії [NUMBER] від 05.06.2007 (а.с. 12). В подальшому, [PERSON] змінила прізвище на « [PERSON] » у зв`язку з укладенням шлюбу 30.10.2010 з [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про укладення шлюбу від 30.10.2010, серії [NUMBER] (а.с. 14). У цьому шлюбі у подружжя народилась донька: [PERSON] , [INFO] , що підтверджується долученою до матеріалів справи копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 24.04.2012 (а.с. 176). Як вбачається з копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 30.09.2022 Уманським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Уманськогому районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) /а.с. 13/, [PERSON] померла [INFO] у віці 46 років. Як вбачається з матеріалів справи, позивачка ( [PERSON] ) та померла [PERSON] є сестрами, що підтверджується, свідоцтвом про народження [PERSON] (дошлюбне прізвище [PERSON] ) серії [NUMBER] від 15.06.1983 (а.с. 6) та свідоцтвом про народження [PERSON] (дошлюбне прізвище [PERSON] ) серії [NUMBER] (а.с. 11), де в розділі «батьки» зазначено: [PERSON] та [PERSON] . В матеріалах справи міститься копія акту обстеження умов проживання, затвердженого в.о. начальника Служби у справах дітей та сім`ї Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації від 01.09.2023, за змістом якого було проведено обстеження умов проживання [PERSON] , [INFO] , за адресою [ADDRESS] (а.с. 25-26), за результатами чого зафіксовано, що за вказаною адресою проживають : -[PERSON] (тітка); -[PERSON] (цивільний чоловік тітки); -[PERSON] (дитина); -[PERSON] (двоюрідний брат). У відповідь на адвокатський запит Навчально-виховний комплекс «Спеціалізовна школа І-ІІІ ступенів-ліцей» № 20 Оболонського району м. Києва (а.с. 21) зазначає наступне: «На Ваш адвокатський запит від 28.11.2023 № 56/01-08 надаємо інформацію щодо [PERSON] [INFO] , учениці НВК № 20 6-А класу: 1. У 2022-2023 навчальному році [PERSON] навчальний заклад не відвідувала і навчалася дистанційно. У 2023-2024 навчальному році [PERSON] приходить і йде зі школи самостійно. 2. Інформацією щодо частоти забирання батьком [PERSON] після завершення уроків не володіємо, адже дитина є ученицею 6 класу та самостійно може виходити зі школи після завершення уроків. 3. За 2023 рік класні керівники, [PERSON] і [PERSON] батька [PERSON] в школі не бачили.» В судовому засіданні від 14.03.2024 позивачем було надано інформаційну довідку про роботу з дитиною [PERSON] , виданою Оболонським районним в місті Києві Центром соціальних служб від 12.03.2024 за № 25-10-279 (а.с. 83-87), з висновками викладено наступне: «За результатами проведеної роботи з [PERSON] було виявлено: -дитина розвинена згідно віку, самодостатня, усвідомлена, цілеспрямована; -у дівчинки сформовано безпечний тип прив`язаності до тітки й до родичів за материнською лінією; -наявна порушена прив`язаність дитини до батька.» За змістом наданого висновку Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації про доцільність позбавлення батьківських прав [PERSON] відносно малолітньої доньки, [PERSON] , [INFO] (а.с. 125-127), викладено наступне: «В провадженні Солом`янського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом [PERSON] до [PERSON] , треті особи: служба у справах дітей та сім`ї Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації, орган опіки та піклування, в особі служби у справах дітей та сім`ї Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації, про позбавлення батьківських прав відносно малолітньої, [PERSON] , [INFO] . Дитина народилась під час перебування [PERSON] та [PERSON] у зареєстрованому шлюбі. Рішенням Солом`янського районного суду м. Києва, від 12 лютого 2016 року, шлюб між батьками дитини було розірвано, з батька дитини було стягнено аліменти на утримання доньки у розмірі 600 грн/місяць. [INFO] [PERSON] померла. Після смерті матері, дівчинка весь час проживає у тітки, Рехти- [PERSON] , за адресою: [ADDRESS] . Відповідно акту обстеження умов проживання, від 11 вересня 2023 року, складеного службою у справах дітей та сім`ї Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації, в даній квартирі створені належні умови проживання. Дівчинка повідомила, що батька свого пам`ятає, бачила його останній раз декілька років тому, іноді батько їй телефонує. На день народження подарував їй сім-карту та зарядний пристрій для годинника. За інформацією, наданою навчально-виховним комплексом «Спеціалізована школа І-ІІІ ступенів - ліцей» № 20 Оболонського району м. Києва, у 2022-2023 навчальному році [PERSON] навчальний заклад не відвідувала, навчалась дистанційно. За 2023 рік класні керівники батька дитини у школі не бачили. Оскільки дівчинка є ученицею шостого класу та самостійно може виходити зі школи після уроків, інформація щодо частоти забирання [PERSON] батьком - відсутня. Відповідно інформації, наданої Громадською Організацією Музично-хореографічного театру мод «Ангел», від 25 грудня 2023 року, [PERSON] поступила в театр 06 листопада 2023 року. На навчання приводить і забирає дівчинку тільки її тітка, яка вносить благодійну допомогу за навчання та естетичний розвиток [PERSON] . Батька дитини в театрі не бачили. Під час телефонної бесіди батько дитини повідомив, що заперечує проти позбавлення його батьківських прав. Він зазначив, що надасть до суду та служби свої пояснення та усі наявні у нього документи. З метою надання відповідного висновку до суду, дане питання було винесено на розгляд комісії з питань захисту прав дитини Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації від 18 січня 2024 року. Батько дитини на засідання комісії не з`явився, причину своєї відсутності не повідомив. Відправлене рекомендованим листом запрошення на засідання, за інформацією з офіційного сайту укрпошти, 12 січня 2024 року було «вручено члену сім`ї». Під час засідання, тітка дитини повідомила, що самостійно займається вихованням та утриманням племінниці. [PERSON] з батьком бачиться дуже рідко. Дівчинка важко переживає смерть матері, тому тітка просила направити [PERSON] на роботу з психологом. Комісією було прийнято рішення - з метою з`ясування дитячо-батьківських відносин та ступеня прив`язаності дитини до батька, направити дівчинку на роботу з психологом Оболонського районного центру соціальних служб. Перенести розгляд справи до отримання висновку психолога. За інформацією, наданою Оболонським районним у місті Києві центром соціальних служб, дівчинка має емоційну прив`язаність до матері та непрожиту біль втрати. Їй подобається жити з тіткою та двоюрідним братом. Тітка розмовляє з нею, підтримує, хвилюється за неї. Дівчинка розповіла, що батька в її житті немає, вона давно його не бачила. [PERSON] згадала як батько часто був п`яним, кричав на маму і як вони з братом захищали її від нього. Одного разу батько дуже сильно осоромив її своєю поведінкою перед іншими дітьми. [PERSON] повідомила, що знає про те, що тітка подала позов про позбавлення її батька батьківських прав і повністю її у цьому підтримує. За результатами аналізу, психологом було встановлено безпечну прив`язаність дівчинки до тітки та родичів по лінії матері та порушену прив`язаність дівчинки до батька. На засіданні комісії від 21 березня 2024 року, була присутня тітка дитини, яка повідомила, що батько участі у вихованні доньки не приймає, її життям не цікавиться, кошти на її утримання не надає. Батько дитини на засідання не з`явився повторно, причину своєї відсутності не повідомив, жодних пояснень або доказів не надав. З огляду на вищевикладене,

Outcome: approved