Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-19 00:00:00

[PERSON] звернувся до Дзержинського районного суду м. Харкова із позовом до приватного виконавця виконавчого округу Харківської області Кудряшова Д. В., ДП «Сетам», суб`єкту оціночної діяльності ФОП [PERSON] , [PERSON] , треті особи приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Ємець І. О., ПАТ КБ «Правекс-Банк», [PERSON] , [PERSON] в якому просить визнати недійсними електронні торги, оформлені протоколом проведення електронних торгів №536953 від 26.04.2021 року з продажу квартири [ADDRESS] ; скасувати протокол ДП «Сетам» № 536953 від 26.04.2021 про проведені електроні торги з реалізації арештованого майна за лотом № 474067; скасувати акт про проведені електронні торги арештованого нерухомого майна; скасувати свідоцтво про придбання майна з торгів, видане приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Ємцем І. О. 29.04.2021 року, зареєстроване в реєстрі за №2997 про посвідчення права власності за [PERSON] на квартиру [ADDRESS] . В обгрунтування позовних вимог посилався на те, що 13 липня 2017 року Дзержинським районним судом м. Харова було постановлено заочне рішення про стягнення з [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] в солідарному порядку більше 30 тисяч доларів США. На виконання рішення суду було відкрито виконавче провадження № 64290051, в рамках якого приватний виконавець Кудряшов Д. В. виніс постанову про опис та арешт майна боржника- [PERSON] , а саме 21/100 частки квартири [ADDRESS] . В подальшому майно передано на реалізацію в ДП «СЕТАМ», відповідно до заявки від 24.02.2021 №64290051/1855. Згідно з протоколом № 536053 від 26.04.2021 26 квітня відбулись торги на платформі СЕТАМ, де була продана [PERSON] належна позивачу на праві власності кімната в комунальній квартирі, а саме 21/100 частки квартири [ADDRESS] , ціна лоту 110 110 грн.. Після цього приватним виконавцем Кудряшовим Д. В. складено і видано покупцю акт від 29.04.2021 на підставі якого приватним нотаріусом Ємцем І. О. видано [PERSON] свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів та зареєстровано право власності на 21/100 частину квартири. В процесі ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження позивачем виявлені численні порушення законодавства: виконавчий лист було подано до виконання у січні 2021 року, у той час як строк пред`явлення його до виконання закінчився у липні 2020 року; у матеріалах виконавчого провадження, розміщених на офіційному сайті відсутня довіреність представника банку; оцінка проводилась без доступу до приміщення, без відома позивача; на нерухомість, що була продана з прилюдних торгів ще у 2017 році був накладений арешт за комунальними боргами тощо. У зв`язку з вище викладеним позивач звернувся до суду із зазначеним позовом. Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 10.06.2021 року заява про забезпечення позову задоволена. Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 10.06.2021 року відкрито провадження в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання. 02.07.2021 до суду надійшов відзив [PERSON] на позовну заяву, в якому він просив у задоволенні позову відмовити. В обгрунтування зазначив, що невірно визначено склад відповідачів у позові, належним способом захисту в даному випадку міг бути лише позов про визнання результатів електронних торгів недійсними, посилання позивача на порушення при проведення виконавчого провадження не відповідають дійсності та не доведені. 21.09.2021 від представника ДП «СЕТАМ» надійшов відзив на позовну заяву в якому зазначив, що електронні торги відбулись з дотриманням норм чинного законодавства, у ДП «СЕТАМ» як організатора електронних торгів відсутні повноваження надавати правову оцінку діям Приватного виконавця, зокрема, шляхом перевірки відомостей, котрі наведені у заявці, окрім повноти заповнення заявки, також зазначив, що позивач, у випадку якщо він вважає що дії (рішення) Приватного виконавця, зокрема, щодо оцінки майна та передачі нерухомості є протиправними, він мав можливість оскаржити їх у встановленому порядку та таким чином запобігти реалізації нерухомості за ціною вказаною у звіті про оцінку майна, таким чином, зазначає представник відповідача, відсутні підстави для визнання електронних торгів недійсними. Просить у задоволенні позову відмовити. 27.10.2021 від Приватного виконавця Кудряшова Д. В. надійшов відзив, в якому він з суттю вимог позовної заяви не згоден, вважав їх не обгрунтованими, та такими, що грунтуються на припущеннях та вільному трактуванні змісту правових норм, в позові просив відмовити, з огляду на те, що постанову про відкриття виконавчого провадження було направлено боржнику засобами поштового зв`язку, тому боржник вважається паовідомленим про початок примусового виконання рішення також позивачем не зазначено будь-якого порушення порядку проведення торгів, які призвели до порушення його права. Ухвалою Дзержинського районного суду від 30.08.2021 провадження у справі зупинено до набрання законної сили рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова у цивільній справі № 643/10737/16-ц за скаргою [PERSON] на дії приватного виконавця виконавчого округу Харківської області Кудряшова Д.В., заінтересовані особи: [PERSON] , [PERSON] , публічне акціонерне товариство комерційний банк «Правекс-Банк», фізична особа-підприємець [PERSON] . Ухвалою від 01.05.2023 провадження відновлено, призначено підготовче засідання. 08.11.2023 до суду надійшли пояснення представника АТ «Правекс-Банк», в якому вона просила в позові відмовити з огляду на те, що позивач не довів обставин, які б доводили недійсність оспорюваних ним електронних торгів. Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22 лютого 2024 року, проведеного на підставі Розпорядження № 02-06/150 головуючою в справі визначено суддя Штих Т. В.. Ухвалою від 07.03.2024 суддя прийняла справу до свого провадження. 23.05.2024 ухвалою суду закрито підготовче провадження у справі та призначено розгляд справи по суті. Позивач у судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив задовольнити з підстав викладених у позовній заяві. Відповідач [PERSON] просив у задоволені позову відмовити з підстав зазначених у відзиві. Представник ДП «Сетам» в судове засідання не з`явився про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, в своєму відзиві просив розглядати справу за його відсутності. Приватний виконавець Кудряшов Д. В., ФОП [PERSON] , нотаріус Ємець І. О., представник АТ «Правекс-Банку», в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду повідомлялись належним чином. Треті особи: [PERSON] , та [PERSON] в судове засідання не з`явились, надали заяви в яких просили розгляд справи проводити за їх відсутності, позов просили задовольнити. Суд, вислухавши думку позивача, відповідача, дослідивши матеріали справи, встановив наступне. Судом встановлено, що на підставі договору купівлі-продажу від 17.03.2008, посвідченого Приватним нотаріусом Зарківського міського нотаріального округу Лученко А. М. позивачу належить на праві власності 21/100 квартири за адресою: [ADDRESS] . Постановою державного виконавця від 26.01.2021 відкрито виконавче провадження з примусового виконання виконавчого листа № 638/10737/16-ц, виданого 20.11.2019 Дзержинським районним судом м. Харкова по стягнення з [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] суми заборгованості за кредитним договором № б/н від 02.11.2006 у розмірі 31 428,82 дол. США. Постановою приватного виконавця Виконавчого округу Харківської області Кудряшовим Д. В. від 12.02.2020 було здійснено опис та арешт майна боржника, а саме 21/100 квартири за адресою: [ADDRESS] . Опис було здійснено за зачиненими дверима. 24.02.2021 приватним виконавцем Виконавчого округу Харківської області Кудряшовим Д. В. до Харківської філії ДП «Сетам» було подано заявку щодо реалізації нерухомого майна, а саме 21/100 квартири за адресою: [ADDRESS] , що належить позивачу на праві власності. Відповідно до протоколу № 536053 про проведення електронних торгів, торги відбулись 26.04.2021, переможцем торгів став [PERSON] .. 29.04.2021 приватним виконавцем Виконавчого округу Харківської області Кудряшовим Д. В. затверджено акт про проведенні торги. Вказаний акт підтверджує право власності у особи, що придбала майно і є підставою для отримання майна у зберігача, оформлення права власності. Умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх у добровільному порядку регламентуються Законом України "Про виконавче провадження". Згідно зі статтею 1 Закону України "Про виконавче провадження" виконавче провадження, як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню. Статтею 48 Закону України "Про виконавче провадження" передбачено, що звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації. Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає у продажі майна, тобто у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, а відтак, є правочином. Зазначений висновок узгоджується з положеннями статей 650, 655, частиною четвертою статті 656 ЦК України, які відносять публічні торги до договорів купівлі-продажу. Таким чином, відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, а відтак така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, встановлених частинами першою - третьою, шостою статті 203 ЦК України (частина перша статті 215 ЦК України). Разом з тим, оскільки за змістом частини першої статті 215 ЦК України підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами прилюдних торгів, то підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил їх проведення. В свою чергу, позивач, як на підставу для визнання електронних торгів недійсними позивач посилається на порушення приватного виконавця при здійсненні виконавчого провадження та передачі майна на прилюдні торги. На підтвердження вище наведених норм права, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 15 травня 2019 року у справі № 678/301/12 (провадження № 14-624цс18) зазначила, що правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей203,215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Тимчасовим положенням про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 27 жовтня 1999 року № 68/5та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 02 листопада 1999 року за № 745/4038. Порушення, допущені державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом України «Про виконавче провадження», до призначення прилюдних торгів, у тому числі щодо відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, визначення вартості чи оцінки майна тощо, підлягають оскарженню в порядку, передбаченому цим Законом. Аналогічний висновок викладено у постанові Верховного Суду 18 травня 2022 року у справі № 361/3505/20 (провадження № 61-19234св21). Відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду від 29 червня 2021 року у справі № 401/33/17 (провадження № 61-6016св19), оскільки за змістом частини першої статті 215 ЦК України підставами недійсності укладеного правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами прилюдних торгів, то підставами для визнання електронних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених Порядком № 2831/5. Згідно з правовою позицією, викладеною у постанові Верховного Суду від 08 липня 2020 року у справі № 201/18443/17 (провадження № 61-530св19),дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними; оскільки позивач не посилається на будь-які порушення організатором торгів норм Порядку, а обґрунтовує свої вимоги діями державного виконавця, які мають самостійний спосіб оскарження, суди попередніх інстанцій дійшли обґрунтованого висновку про відсутність правових підстав для визнання електронних торгів недійсними. Відповідно до частин першої, другої статті 61 Закону України "Про виконавче провадження" реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України. Аналіз положень Закону України "Про виконавче провадження" свідчить про те, що вони не встановлюють порядку та правил проведення прилюдних торгів, а лише закріплюють, як і стаття 650 ЦК України, такий спосіб реалізації майна як його продаж на прилюдних торгах і відсилають до інших нормативно-правових актів, якими повинен визначатися порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого майна. У постанові Верховного Суду від 25 квітня 2018 року № 910/16955/17 зазначено, що державний виконавець здійснює підготовчі дії з метою проведення прилюдних торгів, а самі прилюдні торги з реалізації майна проводяться спеціалізованими організаціями. З урахуванням правової процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпечення переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення покупця учасника прилюдних торгів та особливостей, передбачених законодавством щодо проведення прилюдних торгів, у тому числі складання за результатами їх проведення акта про проведення прилюдних торгів, слід мати на увазі, що складання такого акта є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на прилюдних торгах, а відтак є правочином, який може визнаватися недійсним у судовому порядку. Дотримання нормативно встановлених правил призначення та проведення прилюдних торгів є обов`язковою умовою правомірності правочину. Пунктом 1 розділу VIIІ "Оформлення результатів електронних торгів" Порядку передбачено, що після закінчення електронних торгів (закінчення строку аукціону з урахуванням його можливого продовження) на Веб-сайті відображаються відомості про завершення електронних торгів. Не пізніше наступного робочого дня Система автоматично формує та розміщує на Веб-сайті протокол електронних торгів за лотом. До протоколу вноситься така інформація: дата і час початку та завершення електронних торгів; реєстраційний номер лота; назва лота; стартова ціна та ціна продажу лота, цінові пропозиції учасників, особливі ставки купівлі лота учасників, якщо вони мали місце; сума сплаченого гарантійного внеску; розмір винагороди Організатору, яку повинен сплатити переможець електронних торгів, та реквізити рахунку для її сплати; відомості про переможця електронних торгів (унікальний реєстраційний номер учасника); дата, до якої переможець електронних торгів повинен повністю сплатити ціну лота; реквізити рахунку відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця), на який необхідно перерахувати кошти за придбане майно. Не пізніше наступного робочого дня Система розміщує аналогічний протокол електронних торгів за лотом з повною інформацією про переможця електронних торгів в особистому кабінеті переможця. У протоколі зазначаються прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - переможця електронних торгів, серія та номер документа, що посвідчує його особу, місце проживання та номер контактного телефону (за наявності). У разі якщо переможцем електронних торгів є юридична особа, зазначаються її найменування, код за ЄДРПОУ, місцезнаходження та номер контактного телефону (за наявності). У разі визнання електронних торгів такими, що не відбулися, у протокол електронних торгів вноситься відповідна підстава. До протоколу електронних торгів можуть бути внесені й інші відомості. У статті 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Порушення права пов`язане з позбавленням його суб`єкта можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. У постанові Верховного Суду України від 06 квітня 2016 року у справі № 3-242гс16 викладено правовий висновок про те, що при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити, чи мало місце порушення вимог Порядку та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивача, який оспорює результати електронних торгів. Відповідно до частини третьої статті 57 Закону України "Про виконавче провадження" у разі якщо сторони виконавчого провадження не дійшли згоди щодо визначення вартості майна, визначення вартості майна боржника здійснюється виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для проведення оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання. Суд не приймає до уваги, що майно було виставлено за заниженою ціною, оскільки оцінка вартості майна на замовлення приватного виконавця проводилась з урахуванням примусової реалізації майна в межах виконавчого провадження, для визначення початкової вартості для їх реалізації, як арештованого майна, шляхом проведення електронних торгів. Також слід зазначити, що дії приватного виконавця при здійсненні своїх повноважень до призначення електронних торгів, зокрема щодо оцінки майна, не стосується правил проведення торгів, а відтак не можуть бути підставою для визнання цих торгів недійсними. Судом встановлено, що позивач не посилається на будь-які порушення організатором торгів норм Порядку реалізації арештованого майна, а обґрунтовує свої вимоги діями приватного виконавця, які мають самостійний спосіб оскарження, тому суд вважає, що відсутні правові підстави для визнання електронних торгів недійсними. Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що електронні торги проведенні з дотриманням «Порядку реалізації арештованого майна», затвердженого Міністерством юстиції України від 30.09.2016 року та вимог чинного законодавства України, а тому у суду відсутні підстави для визнання недійсними електронних торгів, скасування протоколу електронних торгів та акту про проведення електронних торгів від 29.04.2021. Також суд відмовляє у позовних вимогах про скасування свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів № 2997 та у скасування рішення приватного нотаріуса ХМНО Ємця І. О. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 57945998. На підставі наведеного,

Outcome: dismissed