Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-27 00:00:00

06\~червня 2024\~року [PERSON] \~звернулась до\~суду з\~позовом до\~ [PERSON] \~з вимогою\~про розірвання\~шлюбу між\~сторонами,\~який зареєстровано\~01\~жовтня 1988\~року у\~відділі запису\~актів громадянського\~стану Самбірського\~міськвиконкому Львівської\~області,\~запис за\~№263.\~Позивач вказала,\~що сторони\~мають одну\~спільну повнолітню\~дитину -\~сина [PERSON] ,\~ [INFO] . Зазначила,\~що сімейне\~життя у\~них з\~відповідачем не\~склалося через\~розбіжності у\~всьому,\~постійні суперечки\~та скандали.\~Вказане привело\~до того,\~що сім`я\~розпалась,\~сторони,\~хоча і\~проживають разом\~за однією\~ адресою,\~однак близько\~двох років\~не підтримують\~шлюбних відносин\~та не\~ведуть спільного\~господарства,\~проте відповідач\~відмовляється вирішити\~питання щодо\~розірвання шлюбу\~в добровільному\~порядку через\~органи державної\~реєстрації актів\~цивільного стану. За таких обставин позивач вимушена була звернутися до суду із відповідним позовом, посилаючись на те, що подальше спільне життя з відповідачем і збереження шлюбу є неможливим, оскільки суперечить інтересам позивача (а.с.2-3). Ухвалою Самбірського міськрайонного суду Львівської області від 21 червня 2024 року вказану позовну заяву прийнято до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження та призначено розгляд справи по суті з повідомленням сторін без їх виклику на 28 червня 2024 року (а.с.14). Позивач [PERSON] про дату, час і місце розгляду справи повідомлена належним чином (а.с.16 зворотна сторона,17), заяву із запереченням проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження або клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з викликом сторін не подавала. Разом з тим, у відповідній письмовій заяві, поданій до суду, зазначила, що підтримує позовні вимоги в повному обсязі, бажання зберегти шлюб не має та заперечує проти надання строку для примирення, прохала суд провести розгляд справи без її участі на підставі наявних в матеріалах справи доказів (а.с.20). Відповідач [PERSON] про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином (а.с.16,17), заяву із запереченням проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження або клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з викликом сторін не подавав, правом подати відзив на позовну заяву не скористався. Разом з тим, у відповідній письмовій заяві, поданій до суду, обставини, викладені в позовній заяві, підтвердив та вказав, що ним визнаються позовні вимоги у повному обсязі, бажання зберегти шлюб не має та заперечував проти надання строку для примирення, прохав суд провести розгляд справи без його участі на підставі наявних в матеріалах справи доказів (а.с.18). Виходячи з положень ч.5 ст.279 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України), суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. У відповідності до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Згідно ч.1 ст.279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у главі 10. Згідно з ч.4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Суд, з`ясувавши позицію сторін у справі, викладену позивачем в позовній заяві та додаткових заявах, поданих до суду, а відповідачем у відповідній письмовій заяві, поданій до суду, дослідивши наявні в матеріалах справи докази та надавши їм належну оцінку, вважає, що позов підлягає задоволенню. Відповідно до положень частин 1-4 статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Частиною 1 статті 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Судом встановлені наступні обставини у справі та відповідні їм правовідносини. Із свідоцтва\~ про укладення шлюбу вбачається, що сторони уклали шлюб 01 жовтня 1988 року у відділі запису актів громадянського стану Самбірського міськвиконкому Львівської області, про що в Книзі реєстрації актів про укладення шлюбу 01 жовтня 1988 року зроблено запис за №263 (а.с.4,5). Від даного шлюбу сторони мають одну спільну дитину - сина [PERSON] , [INFO] , який на момент подання позову вже є повнолітнім (а.с.2-3,9). З письмових пояснень сторін та матеріалів справи вбачається, що спільне життя позивача з відповідачем не склалося через розбіжності у всьому, постійні суперечки та скандали. Вказане привело до того, що сім`я розпалась, сторони, хоча і проживають разом за однією адресою, однак близько двох років не підтримують шлюбних відносин та не ведуть спільного господарства. Вказане привело до того, що сім`я розпалась, сторони протягом тривалого часу не проживають При цьому, сторони вважають подальше спільне життя і збереження шлюбу між ними неможливим. Разом з тим, відповідач відмовляється вирішити питання щодо розірвання шлюбу в добровільному порядку через органи державної реєстрації актів цивільного стану (а.с.2-3,6-8,18,19,20). Відповідач [PERSON] правом подати відзив на позовну заяву не скористався, будь-яких заперечень проти позову з посиланням на відповідні докази не надав, проти розгляду справи в порядку спрощеного провадження не заперечував. Натомість, вищевзазначені обставини у справі відповідач не оспорював, фактично їх визнав, про що зазначив в заяві по суті справи, тому у відповідності до вимог ч.1 ст.82 ЦПК України такі обставини не підлягають доказуванню. Згідно положень статті 111 Сімейного кодексу України (далі СК України) суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства. Сторони не виявили бажання зберегти подружні відносини, письмово заперечували проти надання подружжю строку для примирення (а.с.18,20). Спору про поділ спільного майна подружжя на час розгляду даної справи немає. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст.24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. \~ \~ \~ \~ Згідно ч.2 ст.112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Визнання відповідачем пред`явленого позову не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. За такої сукупності обставин у справі суд дійшов висновку, що причини, які спонукали позивача [PERSON] на розірвання шлюбу, є обґрунтованими, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу між ними є неможливим, воно суперечить інтересам кожного з подружжя, а тому позов підлягає задоволенню. Згідно зі ст.113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Позивач [PERSON] у зв`язку з реєстрацією шлюбу змінила своє дошлюбне прізвище з « [PERSON] » на « [PERSON] » (а.с.4,5). Разом з тим, позивач [PERSON] не зверталась до суду із заявою про відновлення свого дошлюбного прізвища. Виходячи з наведеного, суд вважає за необхідне після розірвання шлюбу позивачу [PERSON] залишити прізвище « [PERSON] ». Питання про розподіл судових витрат позивачем не порушувалось.

Outcome: approved