Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-27 00:00:00

04.09.2023 [PERSON] звернувся до суду з позовом до Дмитрушківської сільської ради Уманського району Черкаської області, третя особа: приватний нотаріус Уманського районного нотаріального округу Черкаської області Волошенюк Леся Олександрівна, про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, в якому просив: визначити [PERSON] додатковий строк протягом двох місяців, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після померлої [PERSON] , що померла [INFO] . В обґрунтування\~позову зазначено,\~що 14.08.2023\~він звернувся\~до приватного\~нотаріуса Уманського\~районного нотаріального\~округу Черкаської\~області Волошенюк\~Л.О.\~із заявою\~про видачу\~свідоцтва про\~право на\~спадщину за\~заповітом,\~відповідно до\~ст.\~1223\~ЦК України,\~а саме:\~на 1/2\~частку в\~праві власності\~на земельну\~ділянку місцезнаходження\~якої:\~Черкаська область,\~Уманський район,\~Гереженівська сільська\~рада,\~кадастровий номер\~7124381200:03:000:0507,\~площею 3,0620\~га,\~цільове призначення:\~для ведення\~особистого селянського\~господарства та\~земельну ділянку\~площею 0,19\~га,\~що знаходиться\~в с.\~Гереженівка Уманського\~району Черкаської\~області. Його звернення було обумовлено тим, що 14.08.2023 нею, на підставі його заяви, була заведена спадкова справа № 43 за 2023 рік, після померлої [INFO] його матері [PERSON] . 14.08.2023 він отримав постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії за № 202/02-31 від 14.08.2023, яка мотивована тим, що він, як спадкоємець, у встановлений законом строк спадщину не прийняв. У зв`язку з введенням воєнного стану в Україні, відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», він не мав можливості виконати обов`язок спадкоємця звернутись до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно, оскільки працюючи водієм великовантажних автомобілів, був задіяний при перевезенні стратегічних вантажів по території України, включаючи території суміжні з окупованими районами країною агресором, що підтверджується довідкою № 34 від 23.08.2023. Зазначений факт являється вагомою підставою, що пояснює пропущення ним встановленого строку прийняття спадщини. Оскільки право власності на 1/2 частку в праві власності на земельну ділянку, місцезнаходження якої: Черкаська область, Уманський район, Гереженівська сільська рада, кадастровий номер 7124381200:03:000:0507, площею 3,0620 га, цільове призначення: для ведення особистого селянського господарства та земельну ділянку площею 0,19 га, що знаходиться в с. Гереженівка Уманського району Черкаської області, встановлюється Дмитрушківською сільською радою, то відповідачем у справі має бути Дмитрушківська сільська рада Уманського району Черкаської області. Крім того, реалізація права власності залежить від приватного нотаріуса Уманського районного нотаріального округу Черкаської області Волошенюк Л.О., яка видає свідоцтво про право на спадщину за заповітом, а тому саме вона виступає в даній справі як третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача. Ухвалою від 02.10.2023 відкрито провадження у справі, вирішено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження та призначено у справі підготовче засідання. Ухвалою від 08.12.2023 задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів та витребувано у приватного нотаріуса Уманського районного нотаріального округу Черкаської області Волошенюк Лесі Олександрівни належним чином завірену копію спадкової справи № 43 за 2023 рік, відкритої після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , для її дослідження та приєднання до матеріалів судової справи. 16.02.2024 представником позивача [PERSON] адвокатом Гейком В.А. подано до суду заяву, в якій він просив підготовче засідання 16.02.2024 проводити без його участі та призначити справу до судового розгляду. Зазначив, що заяв та клопотань у підготовчому засіданні не має. Просив прийняти до уваги рішення Уманського міськрайонного суду у справі № 705/4701/23 від 15.11.2023, що вступило в законну силу, стосовно сестри позивача [PERSON] . Ухвалою від 18.04.2024 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. Позивач [PERSON] у судове засідання не з`явився, попередньо 12.04.2024 подав до суду заяву, в якій просив справу розглядати без його участі. Зазначив, що позовні вимоги підтримує та просить суд їх задовольнити в повному обсязі. Представник позивача [PERSON] адвокат Гейко В.А. у судове засідання не з`явився, попередньо18.04.2024 подав до суду заяву, в якій просив судове засідання у справі за позовом [PERSON] про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, проводити без його участі та участі позивача. Позовні вимоги підтримав повністю та просив задовольнити їх в повному обсязі. Представник відповідача Дмитрушківської сільської ради Уманського району Черкаської області у судове засідання не з`явилась, 05.06.2024 подала до суду заяву, в якій зазначила, що Дмитрушківська сільська рада просить суд вищезазначену справу слухати у відсутність їх представника та винести рішення у відповідності до правових вимог законодавства України. Третя особа приватний нотаріус Уманського районного нотаріального округу Черкаської області Волошенюк Л.О. у судове засідання не з`явилась, про дату та час розгляду справи повідомлена належним чином. Дослідивши письмові матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов таких висновків. Принцип захисту судом порушеного права особи будується при встановленні порушення такого права. Так, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч. 1\~ст. 4 ЦПК України). Згідно з принципом диспозитивності суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч. 1\~ст. 13 ЦПК України). Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (ст. 5 ЦПК України). Отже, зміст положень зазначених норм цивільного та цивільного процесуального права свідчить про те, що підставою для судового захисту цивільного права є його порушення, невизнання або оспорювання. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 25.10.2021. Відповідно до заповіту від 04.07.2006, посвідченого секретарем Гереженівської сільської ради Уманського району Черкаської області Бень Л.В., [PERSON] заповіла [PERSON] та [PERSON] в рівних частках належну їй земельну ділянку розміром 3,0620 га, надану для ведення особистого селянського господарства, розташовану на території Гереженівської сільської ради, надану на підставі рішення Гереженівської сільської ради № 5-2 від 09.01.2003 (державний акт 111-ЧР № 126092). Також відповідно до заповіту від 19.04.2013, посвідченого секретарем Гереженівської сільської ради Уманського району Черкаської області Стрембіцькою С.М., [PERSON] заповіла [PERSON] земельну ділянку, розташовану на території Гереженівської сільської ради, надану для ведення особистого підсобного господарства, розміром 0,19 га. Постановою приватного нотаріуса Уманського районного нотаріального округу Черкаської області Волошенюк Л.О. від 14.08.2023 відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на нерухоме майно після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , у зв`язку з пропущенням строку прийняття спадщини. Згідно із довідкою ТОВ «ШРБУ-48» за вих. № 34 від 23.08.2023 [PERSON] працює в ТОВ «ШРБУ-48» з 18.02.2019 по теперішній час на посаді водія автотранспортних засобів у колоні автомобільній. З 05.05.2022 по 10.11.2022 перебував у відрядженні у м. Полтава для здійснення вантажних перевезень. Відповідно до частини першої\~статті 4 ЦПК України\~кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Стаття 15 ЦК України\~передбачає право кожної особи на захист свого цивільного права в разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Отже,\~стаття 15 ЦК України\~визначає об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язане з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи. Таким чином, порушення, невизнання або оспорювання суб`єктивного права є підставою для звернення особи до суду за захистом цього права із застосуванням відповідного способу захисту.\~\~ Статтею 16 ЦК України\~встановлено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Вказаною нормою матеріального права визначено способи захисту прав та інтересів, і цей перелік не є вичерпним. Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення. Суд зобов`язаний з`ясувати характер спірних правовідносин (предмет і підстави позову), наявність/відсутність порушеного права чи інтересу та можливість його поновлення/захисту в обраний спосіб. З урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення (можливого порушення), невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Відтак суд повинен установити, чи були порушені (чи існує можливість порушення), не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого - вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні. Згідно з вимогами до форми та змісту позовної заяви вона повинна, зокрема, містити ім`я (найменування) відповідача, а також зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; (пункти 1 і 4 частини другої\~статті 175 ЦПК України). Позивачем і відповідачем можуть бути, зокрема, фізичні і юридичні особи, а також держава (частина друга\~статті 48 ЦПК України). Відповідач - це особа, яка, на думку позивача, або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього. Найчастіше під неналежними відповідачами розуміють таких відповідачів, щодо яких судом під час розгляду справи встановлено, що вони не є зобов`язаними за вимогою особами. Для правильного вирішення питання щодо визнання відповідача неналежним недостатньо встановити відсутність у нього обов`язку відповідати за даним позовом. Установлення цієї умови - підстава для ухвалення судового рішення про відмову в позові. Щоб визнати відповідача неналежним, крім названої умови, суд повинен мати дані про те, що обов`язок відповідати за позовом покладено на іншу особу. Про неналежного відповідача можна говорити тільки в тому випадку, коли суд може вказати особу, що повинна виконати вимогу позивача, - належного відповідача. Таким чином, неналежний відповідач - це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи (див. висновки Великої Палати Верховного Суду у постанові від 17.04.2018 у справі № 523/9076/16-ц). Суд за клопотанням позивача, не припиняючи розгляду справи, замінює первісного відповідача належним відповідачем, якщо позов пред`явлено не до тієї особи, яка має відповідати за позовом, або залучає до участі у справі іншу особу як співвідповідача (частина перша\~статті 33 ЦПК України\~у редакції, чинній на час відкриття провадження у справі та її розгляду). Суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача (частина перша, друга та третя\~статті 51 ЦПК України). Судом встановлено, що [PERSON] звернувся до суду з позовом до Дмитрушківської сільської ради Уманського району Черкаської області як до відповідача про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Позивач та його представник у цій справі клопотань про заміну первісного відповідача належним відповідачем чи про залучення до участі у справі іншої особи як співвідповідача не заявляли. Відповідачами у справах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Відповідно до копії спадкової справи № 43/2023, заведеної приватним нотаріусом Уманського районного нотаріального округу Черкаської області Волошенюк Л.О. 14.08.2023, після смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , наданої на виконання ухвали суду про витребування доказів від 08.12.2023, приватним нотаріусом було 14.08.2023 заведено спадкову справу за заявою дітей спадкодавця: [PERSON] та [PERSON] . У постанові про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 14.08.2023, зокрема вказано, що згідно матеріалів спадкової справи спадкоємцями [PERSON] , яка померла [INFO] , є син [PERSON] та дочка [PERSON] , які відносяться до першої черги спадкоємців (згідно ст. 1261 Цивільного кодексу України). У подальшому [PERSON] 19.01.2024 отримала свідоцтво про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] . При розгляді справи суд не бере до уваги рішення Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 15.11.2023 про задоволення позовних вимог за позовом [PERSON] про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, яке долучене представником позивача до матеріалів справи, та в якому відповідачем була Дмитрушківська сільська рада Черкаської області, оскільки судом встановлено, що належним відповідачем у справі за позовом [PERSON] про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, є інший спадкоємець, а саме сестра позивача [PERSON] . Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 17.04.2018 у справі № 523/9076/16-ц (провадження № 14-61цс18) зроблено висновок, що «пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження». Тобто, пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову. Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 30.01.2020 у справі № 761/30025/16-ц, від 07.10.2020 у справі № 705/3876/18.. Враховуючи викладене, оцінюючи здобуті по справі докази за своїм внутрішнім переконанням щодо їх належності, допустимості та достовірності, суд, розглядаючи даний спір у межах заявлених позовних вимог, вважає, що позивачем заявлено позов до неналежного відповідача, що є підставою для відмови у його задоволенні. Відмова у задоволенні позову, пред`явленого до неналежного відповідача, не позбавляє позивача права пред`являти позов до належного відповідача. На підставі викладеного вище,

Outcome: dismissed