Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-26 00:00:00

Короткий зміст позовних вимог та доводів позивача [PERSON] звернулася до суду із позовною заявою, в якій просить установити факт того, що [PERSON] , [INFO] , є племінницею [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] в м. Харкові. В обґрунтування пред`явлених позовних вимог посилалася на те, що вона, [PERSON] , дошлюбне прізвище « [PERSON] », народилася [INFO] , її батьками були: [PERSON] , який помер [INFO] , мати [PERSON] . [INFO] у віці 84 років померла сестра її батька, її тітка [PERSON] , яка на день смерті була зареєстрована та фактично проживала за адресою: [ADDRESS] . Посилалася, що після смерті її тітки [PERSON] відкрилася спадщина, яка складається з грошових вкладів, а також нерухомого майна, у зв`язку з чим вона, [PERSON] , відповідно до вимог ст. 1264 ЦК України, як спадкоємиця четвертої черги, у шестимісячний строк звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, у зв`язку з чим нотаріусом було заведено спадкову справу №70009721. Зазначила, що приватний нотаріус ХМНО Харківської області Кравченко Н.С. відмовила їй у видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку з тим, що вона, [PERSON] , на день смерті [PERSON] не проживала з останньою, а також не надала документів, які підтверджують їх з [PERSON] . родинні зв`язки, про що нотаріусом було прийнято постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії. Зазначила, що в свідоцтві про смерть тітки прізвище, ім`я, по батькові зазначено, як « [PERSON] », а в свідоцтві про народження, як « [PERSON] ». Шляхом безпосереднього доступу до реєстру актів цивільного стану громадян нотаріус встановив відсутність актового запису про народження [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] . Також нотаріусом був сформований витяг про відсутність актового запису про народження батька позивача [PERSON] , [INFO] . Посилалася, що у свідоцтві про народження тітки № [NUMBER] , виданому Ново-Іванівською сільрадою Кагановичського (зараз Попаснянського) району Донецької області, прізвище тітки зазначено, як « [PERSON] » (рос.), зазначено відомості про її батьків: батько « [PERSON] » (рос.), мати « [PERSON] » (рос.), актовий запис №36 від 17.04.1938. Зазначила, що розбіжності в написанні ім`я тітки та прізвища сама [PERSON] пояснюється тим, що її батько, [PERSON] , сам вигадав ім`я « [PERSON] » для своє дочки. Пізніше працівники паспортного столу зазначили, що такого імені не існує, а тому видали паспорт на ім`я [PERSON] . Щодо прізвища, то позивачеві відомо, що працівники сільради при зміні паспорта матері [PERSON] - [PERSON] заявили, що прізвище « [PERSON] » це українське прізвище, а правильним буде записати її прізвище на російський лад, тобто « [PERSON] ». Таким чином, при народженні тітки, їй дали прізвище по-матері [PERSON] . Посилалася, що підтвердженням родинних стосунків між позивачкою та [PERSON] є довідка Кегичівської сільради Харківської області від 21 липня 1958 року, згідно з якою батька її батька, [PERSON] звали також [PERSON] . Крім того, позивач зазначила, що вона отримала довідку з Державного архіву Харківської області, відповідно до якої її батько, [PERSON] , народився [INFO] , його батьками є: [PERSON] та [PERSON] . На її запит щодо отримання документів про народження [PERSON] та [PERSON] , Східне міжрегіональне управління Міністерства юстиції 19.05.2023 повідомило, що проведеною перевіркою облікових даних органів ДРАЦС громадян по Харківській та Луганській області, актових записів про народження [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , не виявлено. Державна архівна служба України 09.05.2023 за №07/2-13/159 на запит позивача повідомила, що актові записи про народження, шлюб та смерть відділу державної реєстрації актів цивільного стану по селу Врубівка Попаснянського району Луганської області за 1938 рік, у зв`язку з проведенням АТО/ООС, на державне зберігання до Державного архіву Луганської області у м. Сєвєродонецьк не передавалися. Позивач зазначила, що з самого народження позивачки між нею та тіткою, [PERSON] , склалися близькі стосунки. Як про це повідомляє позивачка, вона часто приходила до тітки, допомагала їй, вони разом справляли свята. В 2007 році, [PERSON] , змінюючи своє місце проживання з м. Донецьк на м. Харків, вибрала житло, розташоване поряд з нею, [PERSON] , вони проживали один напроти одного. Посилалася, що після смерті тітки, вона, [PERSON] , забрала до себе на зберігання всі її документи, трудову книжку, атестат зрілості, диплом про вищу освіту, фотографії та листи. Саме вона забирала тіло тітки з моргу для поховання. Зазначила, що на її думку, якби не було б АТО/ООС та бойових дій в Донецькій та Луганській областях, позивачці б вдалося поза довести їх з [PERSON] спорідненість у позасудовому порядку. Аргументи учасників справи 27 червня 2024 року від представника відповідача Харківської міської надійшов відзив на позовну заяву, який Московський районний суд м. Харкова ухвалою від 27 червня 2024 року залишив без розгляду на підставі ст. 126, 127 ЦПК України. Рух справи Московський районний суд м. Харкова ухвалою від 22 грудня 2023 року відкрив провадження у справі, ухвалив розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження, призначив проведення підготовчого засідання. Московський районний суд м. Харкова ухвалою від 05 березня 2024 року задовольнив клопотання позивача, витребував у приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Кравченко Н.С. інформацію: чи відкривалася спадкова справа щодо майна померлої [PERSON] , [INFO] , померлої [INFO] та, в разі наявності, витребував засвідчену копію такої спадкової справи; витребував інформацію: чи звертався хтось із заявою про прийняття чи відмову від спадщини, чи видавалися свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] , [INFO] , померлої [INFO] , та чи залишала вона заповіт на випадок своєї смерті. 14 березня 2024 року на адресу Московського районного суду м. Харкова від приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Каталії Кравченко за вих. №45/01-16 від 11.03.2024 надійшла копія спадкової справи №80/2022, відкритої 07 грудня 2022 року, зареєстрованої в книзі обліку та реєстрації спадкових справ за №146, заведеної на підставі заяви [PERSON] . Московський районний суд м. Харкова ухвалою від 21 березня 2024 року підготовче провадження у цивільній справі за позовом [PERSON] до ХМР про встановлення факту родинних відносин закрив. Призначив справу до судового розгляду у відкритому судовому засіданні з викликом учасників справи. Московський районний суд м. Харкова ухвалою від 27 червня 2024 року відмовив у задоволенні клопотання представника Харківської міської ради про поновлення строку на подання відзиву на позовну заяву [PERSON] до Харківської міської ради про встановлення факту родинних відносин, відзив Харківської міської ради на позовну заяву [PERSON] до Харківської міської ради про встановлення факту родинних відносин - залишив без розгляду. Участь у справі сторін та інших учасників справи Позивач [PERSON] у судовому засіданні пред`явлені нею позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити в повному обсязі, в обґрунтування позовних вимог посилалася на обставини, як воно зазначено у позовній заяві. Представник відповідача\~Харківської міської\~ради Кукуєва\~В.І.\~у судовому\~засіданні проти\~задоволення позовних\~вимог позивача\~заперечувала,\~вважала їх\~недоведеними та\~такими,\~що не\~підлягають задоволенню.Зазначила, що якщо проаналізувати надані позивачем документи, знаходить своє підтвердження той факт, що батьком позивачки є [PERSON] , однак надані позивачкою документи не підтверджують наявність родинного зв`язку між батьком позивача [PERSON] та [PERSON] . Звертала увагу, що у документах про народження [PERSON] та [PERSON] містяться записи про різних матерів, а також наявні суттєві відмінності у прізвищах вказаних осіб. Посилалася на розбіжності у наданих позивачкою документах в імені потенційної спадкодавці [PERSON] , а саме « [PERSON] » та « [PERSON] », а, як на думку представника відповідача, відсутність у реєстрі актів цивільного стану відомостей про народження [PERSON] та неможливість їх отримати з інших джерел, про що суду надано відповіді з архівних установ, не спростовує наведених нею висновків. Зазначила, що з наданих суду світлин неможливо ідентифікувати зображених на них осіб та дату, коли такі світлини було зроблені, а тому їх неможна брати до уваги при ухваленні рішення. Звертала увагу, що у витязі з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть [PERSON] містяться відомості про те, що заявником, який отримував відомості про смерть вказаної особи, є особа, відмінна від особи позивача, а тому, як на думку представника відповідача, такі відомості спростовують посилання позивача у пред`явленому позові на те, що у позивача з померлою [PERSON] були дуже близькі відносини, вона, позивач, про неї піклувалася, допомагала їй у всьому, забрала тітку з моргу для поховання. З огляду на наведене, просила суд відмовити у задоволенні позовних вимог [PERSON] у повному обсязі. Фактичні обставини справи, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин [INFO] народилася [PERSON] , батьками якої записані: батько [PERSON] , мати [PERSON] , що знаходить своє підтвердження копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого повторно 15 березня 2011 року Жовтневим відділом державної реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції (а.с. 28). Згідно з копією свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] , виданого 28 листопада 1981 року Палацом одруження «Орджонікідзевський», 28 листопада 1987 року уклали шлюб [PERSON] та [PERSON] , , про що в книзі реєстрації актів про укладення шлюбу зроблено запис за №1585, після реєстрації шлюбу [PERSON] присвоєно прізвище « [PERSON] » (а.с. 30). Таким чином знаходить своє підтвердження обставина того, що позивач у справі [PERSON] є дочкою [PERSON] . Як убачається з листа Державного архіву Харківської області Харківської обласної державної адміністрації №01-45/1087,1088 від 25.05.2023 за підписом директора [PERSON] , адресованого [PERSON] , на адресу [PERSON] направляється архівна довідка 01-45/1087,1088 та ксерокопія актового запису про народження [PERSON] , [INFO] , який народився у місті Ізюм Харківської області (ф.р. 6532, оп. 16, спр. 2, арк. 121, 121 зв.). [PERSON] поінформовано, що у Державному архіві Харківської області зберігаються метричні книги та книги реєстрації актів громадянського стану, що містять записи про народження, шлюб та смерть громадян лише по місту Харкову та Харківської області до 1941 року включно. Рекомендовано звернутися стосовно виявлення актового запису про народження [PERSON] на офіційну електронну пошту Державного архіву Луганської області (а.с. 14). Відповідно до Архівної довідки №01-45/1087,1088 від 25.05.2023, виданої Державним архівом Харківської області Харківської обласної державної адміністрації за підписами директора [PERSON] та начальника відділу Юлії Гунько, в архівному фонді Бюро записів актів громадянського стану міських відділень Управління НКВС УРСР по Харківській області у книзі реєстрації актів про народження по м. Ізюм за 1934 рік є запис від 16 грудня 1934 року (реєстраційний номер 247) про народження [INFO] « [PERSON] » (так у документі), батьки якого: « [PERSON] » (так у документі), 21 рік, та « [PERSON] » (так у документі), 21 рік, за національністю українці, підстава: ф.Р. 65532, оп. 16, спр. 2, арк. 121, 121 зв. (а.с. 13). Згідно з належним чином засвідченою копією актового запису Ізюмської міської ради Ізюмського району від 16 грудня 1934 року за №247, [INFO] народився [PERSON] , батьками якого записані: батько [PERSON] , мати [PERSON] (а.с. 15). З огляду на наведене вище, беручи до уваги те, що [PERSON] , [INFO] , був батьком позивачки [PERSON] , а [PERSON] , у свою чергу, був батьком [PERSON] , [INFO] , то [PERSON] доводиться позивачці [PERSON] дідом. Як убачається з копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 07 травня 2011 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову Харківського міського управління юстиції, [INFO] [PERSON] помер, про що в Книзі реєстрації смертей 07 травня 2011 року зроблено відповідний запис за №6246 (а.с. 11). Як убачається з листа Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції №21436/45/15.6 від 19.05.2023, скерованого на адресу [PERSON] , за результатами розгляду звернення [PERSON] від 15.05.2023 (вх. №45 від 15.05.2023) щодо отримання документів про народження [PERSON] та [PERSON] , повідомлено, що проведеною перевіркою облікових даних органів державної реєстрації актів цивільного стану та по розширеному пошуку системи Державний реєстр актів цивільного стану громадян по Харківській та Луганській областях, актових записів про народження [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , не виявлено. Перевірку наявності актового запису про народження [PERSON] , [INFO] , проведено по обліковим даним органів державної реєстрації актів цивільного стану Харківської області з 1942 року по теперішній час по поновленим актовим записам. Для отримання інформації щодо народження [PERSON] , [INFO] , рекомендовано звернутися до Державного архіву Харківської області. Зазначено, що у зв`язку з повномасштабним вторгненням російських військ до України, зокрема на територію Луганської області, перші та другі примірники паперових екземплярів книг актових записів, складених органами державної реєстрації актів цивільного стану Луганської області, залишилися на тимчасово окупованій території, доступ до них відсутній, тому перевірити наявність паперового носія актового запису про народження [PERSON] , [INFO] , немає можливості. Роз`яснено, що у разі відсутності документів про підтвердження родинних стосунків, їх підтвердження може здійснюватися у судовому порядку, а саме, для вирішення питання щодо підтвердження родинних стосунків з [PERSON] , [INFO] , заявниця може звернутися до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин (а.с. 17-18). Згідно з копією посвідки про народження № [NUMBER] , виданою Ново-Іванівською сільрадою Кагановичського району Донецької області, [INFO] в с. Врубівка, Республіка УРСР, народилася [PERSON] (рос. мовою), батьками якої записані: батько [PERSON] (рос. мовою), мати [PERSON] (рос. мовою) (а.с. 10). У судовому засіданні судом та представником відповідача оглянуто оригінал даної посвідки про народження, оригінал є читабельним. Як пояснила у судовому засіданні позивачка, її тітка [PERSON] за життя завжди звертала увагу, що її батько [PERSON] назвав її « [PERSON] », а не « [PERSON] » (скорочено « [PERSON] »), але при видачі документів на ім`я тітки, її ім`я зазначили, як « [PERSON] » (скорочена форма імені « [PERSON] »), посилаючись, що такого імені, як «Воля» - не існує. Стосовно зазначення прізвища її тітки « [PERSON] », коли прізвище її батька було « [PERSON] », зазначила, що матері її тітки [PERSON] при видачі документів було повідомлено, що « [PERSON] » - це українська форма російського прізвища « [PERSON] », тому було зроблено переклад її прізвища на російську мову, як « [PERSON] », а тому її тітці було записано прізвище матері « [PERSON] », що у подальшому знайшло своє відображення у всіх документах, виданих на її ім`я. Як убачається з атестата зрілості №502992, виданого 22 червня 1955 року за підписом директора Часів-Ярівської середньої школи №19, м. Часів-Яр Артемівського району Сталінської області, [PERSON] , яка народилася у с. Врубівка Попаснянського району, Ворошиловградської області, 1938 року народження, вступивши у 1952 році до Часів-Ярівської середньої школи №19, м. Часів-Яр Артемівського району Сталінської області, закінчила повний курс цієї школи, одержавши даний атестат, має право вступу до вищих учбових закладів Союзу РСР (а.с. 24). З наданої суду копії лікарського свідоцтва про смерть №10-12/2909-с, виданого 21 жовтня 2022 року КЗОЗ Харківське обласне бюро судово-медичної експертизи отримувачу [PERSON] , убачається, що [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] в м. Харкові, місце проживання померлої зазначено, як таке: [ADDRESS] , причина смерті: смерть, що не є насильницькою, причину якої неможливо встановити (а.с. 22-23). Згідно з копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 03 листопада 2022 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), [INFO] в м. Харкові у віці 84 років померла [PERSON] , [INFO] , уродженка села Врубівка Лисичанського району Луганської області (а.с. 9). Беручи до уваги наведене вище, суд доходить висновку, що надані суду документи дають підстави вважати, що [PERSON] , [INFO] , уродженка села Врубівка Луганської області, батьком якої є [PERSON] , та [PERSON] , [INFO] , уродженка села Врубівка Луганської області, батьком якої є [PERSON] , одна й та ж сама особа. З огляду на наведене вище та, ураховуючи, що матеріалами справи знаходять своє підтвердження обставини того, що [PERSON] був батьком [PERSON] , [INFO] (батька позивачки), та [PERSON] , є підстави вважати, що [PERSON] та [PERSON] були братом та сестрою по батькові (неповнорідні брат та сестра). Суд, дійшовши наведеного висновку зважає на те, що як це зазначено у листі Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції №21436/45/15.6 від 19.05.2023, скерованого на адресу [PERSON] , за результатами розгляду її звернення від 15.05.2023 (вх. №45 від 15.05.2023) щодо отримання документів про народження [PERSON] та [PERSON] , «у зв`язку з повномасштабним вторгненням російських військ до України, зокрема на територію Луганської області, перші та другі примірники паперових екземплярів книг актових записів, складених органами державної реєстрації актів цивільного стану Луганської області, залишилися на тимчасово окупованій території, доступ до них відсутній, тому перевірити наявність паперового носія актового запису про народження [PERSON] , [INFO] , немає можливості. [PERSON] роз`яснено, що у разі відсутності документів про підтвердження родинних стосунків, їх підтвердження вона може здійснювати у судовому порядку, а саме, для вирішення питання щодо підтвердження родинних стосунків з [PERSON] , [INFO] , вона може звернутися до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин. Відтак, з огляду на наведене вище, позивач [PERSON] позбавлена можливості у позасудовому порядку довести обставини її родинних відносин з [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , а, відповідно до вимог ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до Витягу з Єдиного державного демографічного реєстру щодо реєстрації місця проживання №6317-187511-2016 від 08.12.2016, довідки про реєстрацію місця проживання особи №03-38283-2019 від 12.07.2019, інформаційної довідки з Реєстру територіальної громади міста Харкова від 22.05.2023, [PERSON] , [INFO] , перебувала зареєстрованою за адресою: [ADDRESS] (а.с. 19, 21, 77 зв.). Згідно з Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №70840065 вад 07.12.2022, свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] , [INFO] , не видавалися (а.с. 63-64). Відповідно до Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) №70840141 від 07.12.2022, 28.03.2017 приватним нотаріусом Мітякіною С.З. був посвідчений спадковий договір, інформація про відчужувача: [PERSON] , [INFO] , уродженка с. Врубівка Лисичанського району Луганської області, місце проживання якої: [ADDRESS] . Зазначено, що на підставі рішення Московського районного суду м.Харкова від 11.01.2021 у справі №643/18095/20, провадження№2/643/1791/21, спадковий договір розірвано (а.с. 66 зв.). Згідно з повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про відсутність актового запису цивільного стану №00039803552 від 24.05.2023, сформованим приватним нотаріусом ХМНО Кравченко Н.С., у Державному реєстрі актів цивільного стану громадян інформація щодо актового запису про народження [PERSON] , [INFO] , відсутня (а.с. 69). Згідно з повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про відсутність актового запису цивільного стану №00039253737 від 12.04.2023, сформованим приватним нотаріусом ХМНО Кравченко Н.С., у Державному реєстрі актів цивільного стану громадян інформація щодо актового запису про народження [PERSON] , [INFO] , відсутня (а.с. 73 зв.). Згідно з повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про відсутність актового запису цивільного стану №00039253768 від 12.04.2023, сформованим приватним нотаріусом ХМНО Кравченко Н.С., у Державному реєстрі актів цивільного стану громадян інформація щодо актового запису про народження [PERSON] , [INFO] , відсутня (а.с. 74). 29 травня 2023 року [PERSON] , [INFO] , звернулася до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Кравченко Н.С. із заявою про прийняття спадщини після смерті рідної тітки [PERSON] , [INFO] , яка на день смерті проживала та була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . Заяву зареєстровано в книзі обліку та реєстрації спадкових справи №119, заведено спадкову справу №80/2022 (а.с. 80). Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 29.05.2023, вих. № 96/02-31, винесеною приватним нотаріусом ХМНО Харківської області Кравченко Н.С. відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, з обґрунтуванням, що родинний зв`язок між [PERSON] , [INFO] , із померлою [INFO] [PERSON] , [INFO] , документами, які містяться в матеріалах спадкової справи, не підтверджено, що не дає можливості встановити наявність підстав для закликання до спадкування зазначеної особи (а.с. 84). Матеріали спадкової справи не містять відомостей про те, що інші особи, окрім [PERSON] , [INFO] , зверталися до нотаріуса із заявами про прийняття спадщини за законом після смерті [PERSON] , [INFO] . Відомості про заповіти [PERSON] , [INFO] , у Спадковому реєстрі відсутні. Як убачається з матеріалів справи, Московський районний суд м. Харкова ухвалою від 23 листопада 2023 року заяву [PERSON] , заінтересована особа Харківська міська рада, про встановлення факту родинних відносин, подану до суду в порядку окремого провадження, залишив без розгляду з огляду на наявність спору про право. Положеннями ч. 1 ст. 55 Конституції України гарантовано, що права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Правилами ч. 1 ст. 2 ЦПК України унормовано, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Право безперешкодного звернення особи до суду за захистом своїх прав гарантується ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якій зазначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315\~ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Встановлення фактів родинних відносин, а саме, що позивач [PERSON] є племінницею [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , має для позивачки юридичне значення, оскільки від встановлення даного факту залежить виникнення, зміна або припинення їх особистих майнових прав, які полягають у можливості оформлення спадщини після смерті її тітки [PERSON] . Пунктом 1 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» №5 від 31.03.1995 встановлено, що в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Як роз`яснено в п. 7 постанови Пленуму\~Верховного суду\~України №5\~від 31.03.1995\~«Про судову\~практику в\~справах про\~встановлення фактів,\~що мають\~юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника. Ураховуючи викладені вище обставини та досліджені судом докази, як кожен окремо, так і у їх сукупності, суд вважає встановленим той факт, що [PERSON] , [INFO] , є племінницею [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] . Згідно з роз`ясненнями, викладеними в п. 1 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року №5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, якщо встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. З огляду на те, що Московський районний суд м. Харкова ухвалою від 23 листопада 2023 року заяву [PERSON] , заінтересована особа Харківська міська рада, про встановлення факту родинних відносин, подану до суду в порядку окремого провадження, залишив без розгляду з огляду на наявність спору про право, дана справа розглядається на підставі пред`явленого позивачем [PERSON] позову до Харківської міської ради про встановлення факту родинних відносин. Що стосується посилань представника Харківської міської ради у судовому засіданні на те, що з наданих суду документів убачається, що у документах про народження [PERSON] та [PERSON] зазначено матерями різних осіб, то суд зважає на пояснення позивача, яка у судовому засіданні зазначила, що в її батька [PERSON] та її тітки [PERSON] був спільний батько [PERSON] , а матері були різні. Крім того, суд, дійшовши висновку про те, що [PERSON] , [INFO] , є племінницею [PERSON] , [INFO] , ураховує таке. Та, Сімейний кодекс України регулює, зокрема сімейні особисті немайнові та майнові відносини між бабою, дідом, прабабою, прадідом та внуками, правнуками, рідними братами та сестрами, мачухою, вітчимом та падчеркою, пасинком (частина друга статті 2 СК України). Відповідно до частини першої статті 259 СК України права та обов`язки, встановлені законом для братів та сестер, мають рідні (повнорідні, неповнорідні) брати та сестри. У ході розгляду судом даної справи, судом установлено, що батько позивачки [PERSON] , який помер [INFO] , та [PERSON] , яка померла [INFO] , були неповнорідними братом та сестрою, позаяк мали спільного батька [PERSON] . Аналіз сімейного законодавства, зокрема частини другої статті 26 та частини першої статті 259 СК України, свідчить, що законодавець до категорії рідних братів та сестер відносить як тих, що мають спільних батьків (повнорідні брати та сестри), так і тих, які мають лише спільну матір або спільного батька (неповнорідні брати та сестри). При цьому у категорію, відмінну від рідних братів та сестер, законодавець виділяє двоюрідних братів та сестер (див. наприклад положення частини третьої статті 26 та частини першої статті 41 СК України, частини четвертої статті 1266 ЦК України). Щодо врегулювання інших правовідносин братів та сестер, то суд звертає увагу, що незалежно від того чи є рідні брати та сестри повнорідними або неповнорідними вони після один одного належать до другої черги спадкоємців за законом (статті 1262 ЦК України). Податковий кодекс України як повнорідних, так і неповнорідних братів та сестер відносить до пов`язаних осіб (підпункту «б» підпункту 14.1.159 пункту 14.1 статті 14 ПК України). Кримінальний процесуальний кодекс України рідних братів та сестер відносить до близьких родичів (пункт 1 частини першої статті 3 КПК України). Вказане дає суду підстави для висновку, що в розумінні частини третьої статті 296 ЦПК України всі рідні брати та сестри, незалежно від того повнорідні вони чи неповнорідні, є близькими родичами. Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 17 травня 2023 року, прийнятій у справі №522/192920, провадження №61-1414св23. У судовому засіданні були оглянуті надані позивачем світлини, на яких, як про це у судовому засіданні посилалася позивач, зображені на сімейних святкуваннях, серед інших, вона, її батько [PERSON] та її тітка [PERSON] . Водночас, на підставі лише пояснень позивачки суд позбавлений можливості дійти висновку, що на наданих суду світлинах зображені саме [PERSON] та [PERSON] , натомість клопотання про виклик та допит у судовому засіданні свідків, які б могли б підтвердити суду дані обставини, від позивача до суду не надходило. Що стосується посилань представника відповідача у судовому засіданні на те, що у витязі з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть [PERSON] містяться відомості про те, що заявником, який отримував відомості про смерть вказаної особи, є особа, відмінна від особи позивача, а тому, як на думку представника відповідача, такі відомості спростовують посилання позивача у пред`явленому позові на те, що у позивача з померлою [PERSON] були дуже близькі відносини, вона, позивач, про неї піклувалася, допомагала їй у всьому, забрала тітку з моргу для поховання, то суд зважає на те, що, як це убачається з лікарського свідоцтва про смерть [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] в м. Харкові №10-12/2909-с, воно було видане 21 жовтня 2022 року КЗОЗ Харківське обласне бюро судово-медичної експертизи отримувачу [PERSON] . Відтак, матеріалами справи знаходять своє підтвердження обставини того, що саме [PERSON] , позивач у справі, отримувала лікарське свідоцтво про смерть тітки [PERSON] та у подальшому свідоцтво про смерть вказаної особи. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. За правилами ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Положеннями ч. 5, ч. 6 ст. 81 ЦПК унормовано, що докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій, як це закріплено правилами ч. 4 ст. 12 ЦПК України. З огляду на наведене вище, суд доходить висновку, що позовні вимоги [PERSON] про встановлення факту того, що [PERSON] є племінницею [PERSON] , померлої [INFO] в м. Харкові, є такими, що підлягають задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved