Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-16 00:00:00

21.08.2023 року до Дніпровського районного суду міста Києва через систему «Електронний суд» надійшла позовна заява [PERSON] , в інтересах якої діє - адвокат Кукарека Катерина Сергіївна, до Дніпровського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у м.Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції, [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Міністерство оборони України в особі військової частини [NUMBER] про визнання шлюбу неукладеним та анулювання актового запису. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що з 20 листопада 2015 року позивачка [PERSON] перебувала з [PERSON] у зареєстрованому шлюбі. У шлюбі народилась донька [PERSON] , 2016 року народження. Позивачка [PERSON] діє в інтересах своєї малолітньої доньки [PERSON] на підставі норми ст.242 ЦК України: «Батьки (усиновлювачі) є законними представниками своїх малолітніх та неповнолітніх дітей». [PERSON] приймав участь в у антитерористичній операції у період з 30.04.2015 року по 01.04.2020 року. Після повернення з військової служби в АТО [PERSON] страждав на тяжку форму посттравматичного синдрому, що призвело до стійкої алкогольної залежності. Родина постійно зверталася за медичною допомогою. В цей період, у зв`язку з періодичними запоями та проявами антисоціальної поведінки, з метою захисту неповнолітніх доньок, [PERSON] звернулась до суду за розірванням шлюбу. Рішенням у справі 755/1700/19 від 11.07.2020 р. шлюб між сторонами було розірвано у судовому порядку заочним рішенням. Не зважаючи на офіційне розірвання шлюбу [PERSON] та [PERSON] , після покращення стану його психічного здоров`я, продовжували сумісне проживання, вели сумісне господарство та виховували двох доньок до початку повномасштабної військової агресії Російської Федерації - 24.02.2022 року. З 25.02.2022 року [PERSON] повернувся на військову службу. 13.09.2022 р. [PERSON] зник безвісті при участі в бойових діях під м. Бахмут. Про зникнення безвісті військовослужбовця [PERSON] . [PERSON] було повідомлено як члена родини сповіщенням № 38 від 16.09.2022 р. У зв`язку зі зникненням безвісти [PERSON] та у відповідності до п. 7 Постанови КМУ № 884 від 30.11.2016 р., [PERSON] звернулась до командира військової частини [NUMBER] за отримання грошового забезпечення [PERSON] для утримання його неповнолітньої доньки [PERSON] , 2016 року народження та батьків пенсійного віку. Відповідне забезпечення донька отримувала до червня 2023 року. З червня 2023 року виплата такого забезпечення припинилася, у зв`язку з поданням [PERSON] до військової частини [NUMBER] свідоцтва про її шлюб з [PERSON] . З серпня 2023 року [PERSON] отримує все грошове забезпечення зниклого безвісти [PERSON] у розмірі понад 100 000 грн. щомісячно. Жодної фінансової підтримки неповнолітній [PERSON] та батькам [PERSON] . [PERSON] не надає. Згідно Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу №00039261759 від 13.04.2023 року, 02.08.2022 року між [PERSON] та [PERSON] зареєстровано шлюб Дніпровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану м. Києві, про що в реєстрі зроблено запис № 00143877967, номер актового запису 1668. Згідно листа військової частини [NUMBER] за № 10418 від 13.07.2023 р., [PERSON] в період з 25.02.2022 р. по 13.09.2023 року не перебував у відпустці, рапорт про укладення шлюбу не подавав, свідоцтво про шлюб для внесення змін у особову справу не надавав. Акт про укладення шлюбу з [PERSON] командиром військової частини не складався. На стаціонарному лікування поза межами військової частини [NUMBER] [PERSON] у період з 25.02.2022 по 13.09.2022 р. не перебував. Заява про вчинення злочинів за ст.ст. 26, 28, 190, 358, 364, 366 ККУ подана до Національної поліції України. Витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу 3 00039261759 від 02.08.2022 року свідчить про те, що шлюб 02.08.2022 року, нібито укладений за заявою нареченого, що унеможливлює укладення шлюбу з військовослужбовцем дистанційно згідно Постанови КМУ № 213 від 07.03.2023 року. Позивач зазначає, що викладені обставини свідчать про те, що шлюб між [PERSON] та [PERSON] 02.08.2022 року був зареєстрований за відсутності [PERSON] . Посилаючись на норми ст.ст.34, 48 СК України, позивач, як законний представник малолітньої [PERSON] , 2016 року народження, яка є донькою зниклого безвісті [PERSON] , з метою захисту майнових прав малолітньої дитини, а саме: права на отримання грошового забезпечення її зниклого безвісті батька, а в майбутньому, у разі встановлення факту смерті [PERSON] в бою за результатами ДНК, з метою захисту прав на спадкування, просить визнати шлюб між [PERSON] та [PERSON] неукладеним та анулювати актовий запис про шлюб № 1668 від 02.08.2023 року складений Дніпровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м.Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ). 22.08.2023 року визначено суддю для розгляду справи та позовну заяву передано для вирішення питання про відкриття провадження у справі згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями. 31.08.2023 року ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва відкрито провадження у справі, розгляд справи визначено проводити за правилами загального позовного провадження, з проведенням підготовчого судового засідання. (а.с.63-66 т.1) 19.09.2013 року (Вх.№46263) відповідач Дніпровський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у м.Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) правом подачі відзиву на позов не скористався, направив на адресу суду заяву про розгляд справи без участі представника. (а.с.73 т.1) 26.10.2023 року (Вх.№54030) до суду надійшов відзив на позов, поданий представником відповідача [PERSON] - адвокат Шаповал О.В. з доказами направлення відзиву іншим учасникам справи. Одночасно із відзивом подано клопотанням про перенесення розгляду справи, про поновлення терміну на подання відзиву на позов та доказів. За змістом відзиву представник відповідача висловив свою позицію щодо предмету та підстав позову, просила відмовити у задоволенні позову (а.с.100-130 т.1) 06.11.2023 року (Вх.№56191) представник позивача [PERSON] - адвокат Кукарека К.С. подала до суду відповідь на відзив разом з додатковими доказами на підтвердження позовних вимог та з доказами направлення відповіді на відзив іншим учасникам справи. (а.с.166-221 т.1) 06.11.2023 року (Вх.№56206) представник відповідача [PERSON] - адвокат Шаповал О.В. подала до суду заперечення на відповідь позивача, просила поновити строк подання доказів, отриманих на адвокатські запити. Одночасно із запереченнями на відповідь представник відповідача подала клопотання про витребування доказів і проведення повторної судово-почеркознавчої експертизи (а.с.131-161 т.1) 06.11.2024 року у підготовчому судовому засіданні через оголошення сигналу повітряної тривоги, було оголошено перерву до 20.12.2023 року. 27.11.2024 року (Вх.№60091) представник відповідача [PERSON] - адвокат Шаповал О.В. подала до суду заперечення на відповідь позивача, які за змістом аналогічні її запереченням, поданим до суду 06.11.2023 року (Вх.№56206). 27.11.2024 року (Вх.№60093) представник відповідача [PERSON] - адвокат Шаповал О.В. подала до суду клопотання про витребування доказів і проведення повторної судово-почеркознавчої експертизи, яке за змістом аналогічне клопотанню, поданому до суду 06.11.2023 року (Вх.№56206). 28.11.2023 року (Вх.№60275) відповідач Дніпровський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у м.Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) на адресу суду направив заяву про розгляд справи без участі представника. 20.12.2023 року, у зв`язку з перебуванням головуючого судді на лікарняному, розгляд справи було відкладено на 07.02.2024 року. 27.12.2023 року (Вх.№65978) відповідач Дніпровський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у м.Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) на адресу суду направив заяву про розгляд справи без участі представника. 06.02.2024 року (Вх.№6888) та 08.02.2024 року (Вх.№7288) представник позивача - адвокат Кукарека К.С. через систему «Електронний суд» подала до суду клопотання про долучення доказів - висновку експертів за наслідками проведення судової почеркознавчої експертизи №25763/23-32 від 26.10.2023 р. 07.02.2024 року (Вх.№6974) представник відповідача [PERSON] - адвокат Шаповал О.В. через засоби поштового зв`язку подала до суду клопотання про виклик і допит свідків. 07.02.2024 року (Вх.№6975) представник відповідача [PERSON] - адвокат Шаповал О.В. засобами поштового зв`язку подала до суду клопотання про виклик експерта для допиту. 07.02.2024 року (Вх.№6977) представник відповідача [PERSON] - адвокат Шаповал О.В. засобами поштового зв`язку одночасно із клопотанням про поновлення строку для подання доказів подала до суду клопотання про приєднання доказів. 07.02.2024 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу про відмову у задоволенні клопотання представника відповідача - адвоката Шаповал О.В. про слухання в закритому судовому засіданні цивільної справи за позовом [PERSON] до Дніпровського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у м.Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції, [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Міністерство оборони України в особі військової частини [NUMBER] про визнання шлюбу неукладеним та анулювання актового запису. 07.02.2024 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу, у порядку ч. 4 ст. 259 ЦПК України, не виходячи до нарадчої кімнати із занесенням до протоколу судового засідання, про прийняття відзиву та долучення його до матеріалів справи разом з доданими до нього доказами, окрім рішень Дніпровського районного суду м. Києва від 11.07.2019 року та від 04.04.2019 року, які були повернуті стороні відповідача, як такі, що не засвідчені належним чином, та зміст яких не містить персональних даних учасників справи. Окрім того, Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу, без виходу до нарадчої кімнати, із занесення до протоколу судового засідання, про прийняття відповіді на відзив, поданої стороною позивача 06.11.2023 року (Вх.№56191) та заперечень на відповідь позивача, поданих представником відповідача [PERSON] - адвокатом Шаповал О.В. 06.11.2023 року (Вх.№56206) та 27.11.2024 року (Вх.№60091) 07.02.2024 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу про залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - [PERSON] . У підготовчому судовому засіданні оголошено перерву до 05.03.2024 року. Зобов`язано позивача не пізніше двох днів з дня отримання даної ухвали направити третій особі копію позовної заяви з додатками, докази направлення надати суду в строк до 28.02.2024. Зобов`язано відповідача не пізніше двох днів з дня отримання даної ухвали направити третій особі копії відзиву на позовну заяву з додатками, докази направлення надати суду в строк до 28.02.2024. Встановлено третій особі строк для надання суду своїх письмових пояснень щодо позову або відзиву, в яких викласти свої аргументи і міркування та відповідні докази на підтримку або заперечення проти позову, - протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання позовної заяви. До пояснень третьої особи застосовуються правила, встановлені частинами третьою - шостою ст. 178 ЦПК України. 15.02.2024 року (Вх.№8953) представник відповідача [PERSON] - адвокат Шаповал О.В. через засоби поштового зв`язку подала до суду клопотання про долучення до справи доказів щодо виконання вимог ухвали суду від 07.02.2024 року. 15.02.2024 року (Вх.№8955) представник відповідача [PERSON] - адвокат Шаповал О.В. через засоби поштового зв`язку подала до суду клопотання про виклик і допит свідків. 05.03.2024 року, у зв`язку з першою неявкою до суду третьої особи [PERSON] та з метою повторного його виклику до суду, підготовче судове засідання, згідно п.2 ч. 2 ст.223 ЦПК України, було відкладено. 05.03.2024 року (Вх.№12408) представник позивача - адвокат Кукарека К.С. через систему «Електронний суд» подала клопотання про долучення до справи доказів. 05.03.2024 року (Вх.№12567) представник позивача - адвокат Кукарека К.С. через систему «Електронний суд» подала клопотання про долучення до справи доказів щодо виконання вимог ухвали суду від 07.02.2024 року. 20.03.2024 року (Вх.№16068) представник позивача - адвокат Кукарека К.С. через систему «Електронний суд» подала клопотання про долучення до справи доказів щодо виконання вимог ухвали суду від 07.02.2024 року. 22.03.2024 року (Вх.№16729) представник відповідача [PERSON] - адвокат Шаповал О.В. через засоби поштового зв`язку подала до суду клопотання про долучення до справи доказів щодо виконання вимог ухвали суду від 07.02.2024 року щодо надсилання третій особі [PERSON] копій процесуальних заяв відповідача по справі. 22.03.2024 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу, у порядку ч. 4 ст. 259 ЦПК України, не виходячи до нарадчої кімнати із занесенням до протоколу судового засідання, про задоволення клопотань представника позивача - адвоката Кукареки К.С., які надійшли на адресу суду через систему «Електронний суд» 06.02.2024 року (Вх.№6888) та 08.02.2024 року (Вх.№7288). Висновок експертів за наслідками проведення судової почеркознавчої експертизи №25763/23-32 від 26.10.2023 р. прийнято та долучено до матеріалів справи. 22.03.2024 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу, у порядку ч. 4 ст. 259 ЦПК України, не виходячи до нарадчої кімнати із занесенням до протоколу судового засідання, про часткове задоволення клопотання представника відповідача [PERSON] - адвоката Шаповал О.В., яке надійшло на адресу суду 07.02.2024 року (Вх.№6974). Постановлено викликати у судове засідання для допиту в якості свідка [PERSON] . 22.03.2024 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу, у порядку ч. 4 ст. 259 ЦПК України, не виходячи до нарадчої кімнати із занесенням до протоколу судового засідання, про відмову в задоволенні клопотання представника відповідача [PERSON] - адвоката Шаповал О.В., яке надійшло на адресу суду 07.02.2024 року (Вх.№6975) про виклик експерта для допиту, а також клопотань про призначення повторної судово-почеркознавчої експертизи, які надійшли на адресу суду 06.11.2023 року (Вх.№56206) та 27.11.2024 року (Вх.№60093), у зв`язку з їх передчасністю. 22.03.2024 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу, у порядку ч. 4 ст. 259 ЦПК України, не виходячи до нарадчої кімнати із занесенням до протоколу судового засідання, про задоволення клопотання представника відповідача [PERSON] - адвоката Шаповал О.В. Представнику відповідача поновлено строк на подання доказів, подані разом із клопотанням від 07.02.2024 року (Вх.№6977) докази прийнято та приєднано до матеріалів цивільної справи. 22.03.2024 року ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва у справі закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду по суті. 26.03.2024 року (Вх.№ЕП-3909) на електронну адресу суду від представника відповідача Дніпровського ДРАЦС у м.Києві надійшов лист у якому просять розгляд справи проводити за відсутності їх представника відповідно до фактичних обставин справи. В разі необхідності надання додаткових документів/пояснень по справі, просять повідомити. 24.04.2024 року (Вх.№23379) позивачка [PERSON] подала до суду клопотання про поновлення строку для подання додаткових доказів, отриманих нею після закриття підготовчого судового засідання, та приєднання до матеріалів справи письмових доказів, а саме: лист начальника Дніпровського УП у м.Києві від 22.04.2024 року та лист Дніпровського відділу міграційної служби у м.Києві та Київській області від 22.04.2024 року. 24.04.2024 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу, у порядку ч. 4 ст. 259 ЦПК України, не виходячи до нарадчої кімнати із занесенням до протоколу судового засідання, про задоволення клопотання позивачки [PERSON] . Позивачці [PERSON] поновлено строк на подання доказів, поданих разом із клопотанням від 24.04.2024 року (Вх.№ 23379), докази прийнято та приєднано до матеріалів цивільної справи. Представнику відповідача [PERSON] - адвокату Шаповал О.В. відмовлено у задоволенні усного клопотання про оголошення перерви у судовому засіданні для підготовки адвокатських запитів до Дніпровського УП у м. Києві, міграційної служби з метою перевірки інформації, яка міститься в письмових доказах, поданих стороною позивача. 22.05.2024 року (Вх.№ЕП-6287) через електронну адресу суду представник відповідача Дніпровського ДРАЦС у м.Києві - Переїденко І. подав клопотання про відкладення розгляду справи. 24.05.2024 року довідкою секретаря судового засідання цивільну справу № 755/12077/23 знято з розгляду, у зв`язку з перебуванням головуючого судді Коваленко І.В. на лікарняному. 28.05.2024 року (Вх.№30311) відповідачка [PERSON] подала до суду заяву про відвід судді. Окрім того, 28.05.2024 року (Вх.№30309, Вх.№30308) представник відповідачки [PERSON] - адвокат Шаповал О.В. подала до суду клопотання про зупинення провадження у справі, а також клопотання на виконання ухвали суду від 24.04.2024 року. 28.05.2024 року (Вх.№ 30295) представник позивача - адвокат Кукарєка К.С. через систему «Електронний суд» подала клопотання про долучення додаткових письмових доказів, а саме: листа центрального ДРАКС м.Києва від 15.05.2024 року. 28.05.2024 року ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва, визнано заяву відповідачки [PERSON] про відвід головуючого у справі судді Коваленко І.В., - необґрунтованою. Відмовлено у задоволенні заяви відповідачки [PERSON] про відвід головуючого у справі судді Коваленко І.В., подану до суду 28 травня 2024 року, зареєстровану за вх №30311. 07.06.2024 року (Вх.№32493) представник позивача Кукарєка К.С. через систему «Електронний суд» направила до суду клопотання про визнання недопустимими доказів, поданих представником відповідача - Шаповал О.В. 07.06.2024 року (Вх.№ 32405, Вх.№ 32406) представник відповідачки [PERSON] - адвокат Шаповал О.В. подала до суду клопотання про визнання недопустимими доказів, поданих стороною позивача та клопотання про приєднання доказів. 07.06.2024 року (Вх.№32495) представник третьої особи Міністерство оборони України в особі військової частини [NUMBER] - Смоляр В.С. через систему «Електронний суд» подав заяву про розгляд справи без участі представника військової частини [NUMBER] , яку фактично отримано суддею 07.06.2024 року о 12 год. 25 хв. Відповідно до акту щодо знеструмлення електромережі суду, 07.06.2024 року з 15 год. 00 хв. по 15 год. 45 хв. було знеструмлено електромережу будівлі Дніпровського районного суду міста Києва за адресою: м.Київ, вул.Пластова, 3, у зв`язку з чим під час проведення судових дебатів у судовому засіданні було оголошено перерву. 14.06.2024 року (Вх.№ 33748) представник третьої особи Дніпровського ДРАЦС у м.Києві - Переїденко І.В. через систему «Електронний суд» направила до суду клопотання про зупинення провадження. 17.06.2024 року (Вх.№ 33938) представник відповідачки [PERSON] - адвокат Шаповал О.В. подала до суду клопотання про визнання недопустимими доказів, які подані позивачем у справі № 755/12077/23 після подання позову і відповіді на позов, а позов просила визнати таким, що не відповідає вимогам ст.48,175-177 ЦПК України, також подала клопотання про приєднання доказів (Вх.№ 33939). 17.06.2024 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу, у порядку ч. 4 ст. 259 ЦПК України, не виходячи до нарадчої кімнати із занесенням до протоколу судового засідання, про повернення із судових дебатів на стадію розгляду справи по суті для з`ясування певних обставин. 17.06.2024 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу, у порядку ч. 4 ст. 259 ЦПК України, не виходячи до нарадчої кімнати із занесенням до протоколу судового засідання, про відмову у задоволенні клопотання представника відповідачки [PERSON] - адвоката Шаповал О.В. у поновленні встановленого судом строку для подання доказів, клопотання за Вх. № 33938 Вх. № 33939 визнані неподаними та повернуто стороні відповідача. 17.06.2024 року ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва, у задоволенні клопотання представника відповідача [PERSON] - адвоката Шаповал Олени Володимирівни, яке подане 28 травня 2024 року (Вх.№30309), про зупинення провадження у цивільній справі позовом [PERSON] до Дніпровського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у м.Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), [PERSON] , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: Міністерство оборони України в особі військової частини [NUMBER] , [PERSON] про визнання шлюбу неукладеним та анулювання актового запису до набрання законної сили вироку, за результатами розслідування кримінального провадження «12023100040003063 - відмовлено. У задоволенні клопотання представника відповідача Дніпровського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) - Переїденко Ірини Володимирівни, яке подане 14 червня 2024 року (Вх.№33748), про зупинення провадження у цивільній справі №755/12077/23 про визнання шлюбу неукладеним та анулювання актового запису - відмовлено. Позивачка - [PERSON] , яка діє від імені та в інтересах малолітньої [PERSON] , у судовому засіданні позовні вимоги підтримала у повному обсязі та просила суд їх задовольнити. Додатково пояснила суду, що з 20 листопада 2015 року вона перебувала з [PERSON] у зареєстрованому шлюбі. У шлюбі народилась донька [PERSON] , 2016 року народження. У період з 30.04.2015 року по 01.04.2020 року [PERSON] приймав участь в у антитерористичній операції. Після повернення з військової служби в АТО він страждав на тяжку форму посттравматичного синдрому, що призвело до стійкої алкогольної залежності. Вони постійно звертались за медичною допомогою, навіть сам [PERSON] намагався звільнитися від алкогольної залежності. Вона завжди його супроводжувала до лікарень, там відвідувала. У цей період, у зв`язку з періодичними запоями та проявами антисоціальної поведінки, вона звернулась до суду за розірванням шлюбу. Заочним рішенням від 11.07.2020 р. шлюб між ними було розірвано. Разом з тим, до початку повномасштабної військової агресії Російської Федерації - 24.02.2022 року вони продовжували сумісне проживання за однією адресою: [ADDRESS] , вели сумісне господарство та виховували двох доньок, старша з яких є її донькою від першого шлюбу. З 25.02.2022 року [PERSON] повернувся на військову службу, а 13.09.2022 р. зник безвісті при участі в бойових діях під м. Бахмут. Сповіщення про його зникнення отримувала особисто вона. У подальшому вона звернулась до командира військової частини [NUMBER] за отриманням грошового забезпечення [PERSON] для утримання його неповнолітньої доньки [PERSON] , 2016 року народження. Відповідне забезпечення донька отримувала до червня 2023 року. У березні 2023 року вона об`єдналась з сім`ями зниклих без вісти військовозобов`язаних, звертались в Координаційний штаб з питань поводження з військовополоненими з заяви про зникнення безвісти. А у червні 2023 року одна з жінок їй повідомила, що у соціальній групі з`явилась така собі [PERSON] , яка попросила видалити інформацію про [PERSON] як про зниклого безвісти. Тоді ж припинились виплати грошового забезпечення для її доньки, оскільки, як потім з`ясувалось, [PERSON] подала до військової частини [NUMBER] свідоцтво про її шлюб з [PERSON] . З серпня 2023 року [PERSON] отримує все грошове її колишнього чоловіка иа батька [PERSON] . Жодної фінансової підтримки неповнолітній [PERSON] та батькам [PERSON] . [PERSON] не надає. Потім її свекор та батько [PERSON] - [PERSON] пішов до Дніпровського ВДРАЦСу м. Києва та отримав Витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу № 00039261759 від 02.08.2022 року, однак вона вважає, що шлюб між [PERSON] та [PERSON] 02.08.2022 року був зареєстрований за відсутності [PERSON] . Першою контакт встановила з нею [PERSON] та пропонувала 50% від усіх виплат грошового забезпечення, які вона отримує у зв`язку із зникненням безвісти [PERSON] . Наполягала на тому, що в день укладення даного шлюбу, який вона вважає неукладеним, її колишнього чоловіка не було у Києві, бо востаннє вона його бачила лише 25 лютого 2022 року. Він виходив на відеозв`язок по телефону через захищений канал. Востаннє телефонував по відео зв`язку 11.09.2022 року на день народження доньки [PERSON] , він тоді її вітав. 12 вересня 2022 року відбулась їхня остання телефонна розмова, в якій він повідомив, що завтра з побратимами він йде на штурм ворога. [PERSON] ніколи їй не повідомляв про свій намір одружитися чи про своє одруження з [PERSON] . З метою захисту майнових прав малолітньої дитини, а саме: права на отримання грошового забезпечення її зниклого безвісті батька, а в майбутньому, у разі встановлення факту смерті [PERSON] в бою за результатами ДНК, з метою захисту прав на спадкування, просила позов задовольнити. Представник позивачки - адвокат Кукарєка К.С. (в режимі відеоконференції) у судовому засіданні позовні вимоги підтримала у повному обсязі та просила суд їх задовольнити. Відповідачка - [PERSON] у судовому засіданні просила відмовити у задоволені позовних вимог. Заперечуючи проти позовних вимог зазначала, що у 2020 році з [PERSON] її познайомив їх спільний знайомий [PERSON] . У свою чергу [PERSON] знайомив її зі своїми батьками, коли їхав у лікарню у реабілітаційний центр. Він тоді не був у тяжкому стані, психологічно потребував допомоги, хтось його мав супроводжувати. Починаючи з 2020 року вони зустрічались майже кожен день: на вихідних або після роботи. Ночували разом. [PERSON] завжди ночував у своїх батьків у квартирі по бульвару Верховної Ради, однак ключів від квартири батьків він не мав. Також разом з [PERSON] у період з 26.08.2021 року по 09.09.2021 році вони перебували на відпочинку на морі у Затоці в Одеській області, проживали у пансіонаті. Поїздку оплачували удвох. А з 20.12.2021 року по 25.12.2021 року вони разом їздили у м. Львів, де для проживання винаймали квартиру. [PERSON] розраховувався готівкою. Спільні фото вони робили на її телефон, однак фотографій не збереглося. Також додала, що [PERSON] ніколи не фотографувався, оскільки був військовим. Приблизно в червні 2022 року, коли [PERSON] близько місяця був на ротації у м.Києві, він запропонував їй одружитися, подарував золоту каблучку. 01.08.2022 року їй зателефонував [PERSON] та повідомив, що він у Києві, запропонував зустрітись. Вони зустрілись в районі станції метро « Дарниця », звідки поїхали до його батьків, що він міг перевдягнутись у цивільну форму. У цей же день вони на дитячому майданчику біля будинку батьків [PERSON] бачились та спілкувались з батьками [PERSON] , колишньою дружиною та дітьми. [PERSON] тоді всім повідомив, що одружується. Особисто вона з його родиною майже не спілкувалась, стояла трохи осторонь. 02 серпня 2022 року вона зателефонувала на роботу - у Центральний відділ ДРАЦС УДР ЦМУ МЮ (м.Київ), де працювала на посаді спеціаліста, та повідомила іншому працівнику [PERSON] , що її не буде, точніше - відпросилась до обіду. Разом з [PERSON] прийшли до Дніпровського РАГСу м. Києва за місцем реєстрації її чоловіка. [PERSON] хотів зняти готівку з картки в Ощадбанку, щоб дати кошти дітям. Однак, кошти зняти не міг, бо 01.08.2022 р. загубив банківську картку, тому заходив у відділення Ощадбанку з метою замовити іншу картку. Вона в цей час ходила в розташовану поруч перукарню робити зачіску. Потім [PERSON] їздив до «Дитячого світу» купити собі золоту каблучку. Була черга, перед ними було чоловіка три. На першому поверсі в кабінеті спеціаліста вони подали свої паспорти, ідентифікаційні коди. [PERSON] пред`явив також військовий квиток. Документи про розірвання шлюбу він не подавав. Працівник РАГСу перевірила в Реєстрі наявність запису про розірвання шлюбу. Вона та [PERSON] склали заяви про державну реєстрацію шлюбу та поставили свої підписи, а потім скали спільну заяву про швидку реєстрацію шлюбу. До начальника ніхто не ходив. Спеціаліст кудись пішла ставити дозвіл. У зв`язку з введенням в Україні військового стану будь-яка особа може попросити зареєструвати шлюб у день подачі заяв. РАГС працював без обіду. Держмито вона заплатила в розташованому поруч відділенні Ощадбанку як за повну процедуру реєстрації шлюбу, однак вони просто розписались без будь-яких урочистостей. [PERSON] в цей час був біля РАГСу. Відомості про реєстрацію шлюбу було внесено приблизно о 13 год. 50 хв. Ніяких урочистостей не відбувалось, вони не фотографувались. Потім [PERSON] зайшов додому до батьків, переодягнувся, і вони удвох пішли святкувати у кафе « Мама не горюй », розташоване на вул. Будівельників. Алкоголь вживав лише [PERSON] , пив сам. Потім у кафе зайшов товариш [PERSON] , побув хвилин десять, після чого вона поїхала на роботу. На роботу вона повернулась о 15 годині. Батьки [PERSON] увесь час ставились до неї негативно. З приводу втрати [PERSON] паспорту громадянина України їй нічого невідомо. О 12 год. 57 хв. 12.09.2022 року [PERSON] подзвонив їй і сказав, що вони виїжджають на штурм. Те, що пора шукати [PERSON] , вона зрозуміла вже на наступний день, коли він не подзвонив. В Телеграм-каналі російського ресурсу вона знайшла відео захоплених в полон українських солдат, на якому впізнала свого чоловіка. Впізнала по голосу, по жестам та по рисам обличчя. З нею зв`язався Фонд «Повернись живим», але лист про те, що він перебуває в полоні не направлявся. Щодо відсутності спільних з [PERSON] фотографій, зокрема з місць відпочинку в м. Одеса та м. Львів, пояснила суду, що у 2021 році телефон розбився. Інший телефон, яким вона користувалась з початку війни і до зникнення [PERSON] теж розбився, коли саме, не пам`ятає. Вказувала, що [PERSON] мав 43-й розмір взуття. Представник відповідачки [PERSON] - адвокат Шаповал О.В. в судовому засіданні просила відмовити у задоволені позовних вимог з підстав, викладених у відзиві на позов та інших заявах по суті справи. Представник відповідача Дніпровського ВДРАЦС у м.Києві до судового засідання не з`явився, направила на електронну адресу суду лист, у якому просять розгляд справи проводити за відсутності їх представника відповідно до фактичних обставин справи. В разі необхідності надання додаткових документів/пояснень по справі, просять повідомити. Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Міністерства оборони України в особі військової частини [NUMBER] - Смоляр В.С. через систему «Електронний суд» до судового засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи без участі представника військової частини [NUMBER] . Відповідно до ч.1, п.2 ч.3 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки. Суд вважає неможливим подальше відкладення розгляду справи, оскільки відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 р., кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Так, суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справи, з огляду на вимоги ст. 223 ЦПК України, оскільки неявка сторін не перешкоджає вирішенню спору. Допитаний в судовому засіданні в якості свідка батько [PERSON] - [PERSON] показав суду, що позивачку [PERSON] відтоді, як вона зареєструвала з його сином шлюб, рахує своєю донькою. Відповідачку [PERSON] він взагалі не знав і ніколи не бачив до цього суду. По суті позовних вимог підтвердив суду, що його син [PERSON] два роки приймав участь в антитерористичній операції у період з 30.04.2015 року по 01.04.2020 року. У 2015 році син зателефонував та повідомив, що збирається одружитися. Вони підготувались до цього свята, купили [PERSON] сукню, [PERSON] одяг для нареченого. За рапортом [PERSON] у військовій частині йому надали 10 днів відпустки. Одружувались у Дніпровському ВДРАЦСі м.Києва, весілля святкували у кафе. [INFO] у сина та невістки народилась донька [PERSON] . Зауважував, що десь за рік до укладення шлюбу з [PERSON] син отримав контузію, почав страждати на тяжку форму посттравматичного синдрому, що призвело до стійкої алкогольної залежності. Вони намагались лікувати [PERSON] . [PERSON] і сам про це просив. У лікарнях [PERSON] відвідували лише вони - батьки та [PERSON] з дітьми. Через вживання алкоголю у [PERSON] з [PERSON] виникали непорозуміння. Коли сварились, [PERSON] приходив жити до нього та матері, трохи стихало - повертався до [PERSON] . Тоді свідок порадив [PERSON] налякати [PERSON] та розірвати з ним шлюб, сподіваючись, що той припинить пити. Позивачка так і зробила. Проте, [PERSON] та [PERSON] продовжували сумісне проживання, вели сумісне господарство та виховували двох доньок, старша з яких є донькою [PERSON] від першого шлюбу. 24.02.2022 року розпочалось повномасштабне військове вторгнення Російської Федерації на територію України. З 25.02.2022 року його син повернувся на військову службу. [PERSON] з дітьми перші два місяці проживали у нього в квартирі, де він проживає з дружиною - матір`ю [PERSON] . З [PERSON] спілкувались по відеозв`язку через мобільний телефон [PERSON] , бо в них з дружиною «кнопочці». У вересні 2022 року він перебував у лікарні, з якої виписувався 16.09.2022 року, тоді дружина приїхала до нього. У той же день [PERSON] привезли сповіщення про зникнення [PERSON] 13.09.2022 р. безвісті при участі в бойових діях під м. Бахмут. 19.09.2022 року, у понеділок [PERSON] та мати [PERSON] пішли до районного управління поліції, де написали заяву про зникнення [PERSON] . [PERSON] була підписана в соціальних групах, де об`єднуються родичі зниклих безвісті військовослужбовців чи захоплених в полон. Одна дівчина з групи повідомила [PERSON] , що [PERSON] представилась дружиною його сина і попросила виключити сина зі списку зниклих безвісти, щоб його не шукали. Саме тому, [INFO] він пішов в Дніпровський ВДРАЦС м. Києва, де отримав витяг Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища №00039261759 від 13.04.2024. Там же звернув увагу на оголошення з відображенням періоду тривалості обідньої перерви, яка співпала з вчиненням актового запису про реєстрацію шлюбу. Як тільки він повідомив про це своїй дружині, 01.05.2023 вона потрапила до лікарні, де їй зробили операцію. Сам він теж згодом лежав у лікарні. Зауважував, що в лікарнях їх відвідувала лише [PERSON] . Вважає, що син не міг одружитися з [PERSON] , він про неї ніколи не розповідав, і свідок ніколи її не бачив. Додав, що у син мав 41-й розмір взуття. Заслухавши виступи учасників справи, покази свідка, розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, встановивши зміст спірних правовідносин, об`єктивно оцінивши докази та аргументи, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті у їх сукупності, суд встановив наступне. Частиною першою статті 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до частини першої статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (частина перша статті 13 ЦПК України). Судом встановлено, з 20 листопада 2015 року позивачка [PERSON] перебувала з [PERSON] у шлюбі, зареєстрованому відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис №3106, що підтверджується свідоцтвом про шлюб Серії [NUMBER] . (а.с.8 т.1) У шлюбі народилась донька [PERSON] , [INFO] , матір`ю якої є [PERSON] , а батьком - [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження Серії [NUMBER] , виданим 21.09.2016 Дніпровським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві. (а.с.9 т.1) 11 липня 2019 року рішенням Дніпровського районного суду міста Києва (справа №755/1700/19) розірвано шлюб між [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , зареєстрованої за адресою: [ADDRESS] , та [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , зареєстрованого за адресою: [ADDRESS] , зареєстрований 20 листопада 2015 року у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 3106. (а.с.14-15 т.1) Разом з тим, після розірвання шлюбу [PERSON] та [PERSON] продовжили спільне проживання однією сім`єю за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується Витягом з Реєстру територіальної громади м. Києва №94620895 від 15.06.2023 (а.с.16 т.1); Актом від 15.06.2023 р., складеним мешканцями будинку [ADDRESS] , засвідченим головою ЖБК «Луч» М.М.Петруком (а.с.27 т.1); фотографіями за різний період часу зі спільним зображенням [PERSON] , [PERSON] та їх спільної дитини, а також показами свідка [PERSON] (а.с.169-172 т.3) З 25 лютого 2022 року наказом т.в.о. командира військової частини [NUMBER] (по стройовій частині) [PERSON] від 25.02.2022 за №48 військовослужбовця молодшого сержанта [PERSON] , який прибув з [INFO] , було зараховано до списків особового складу військової частини [NUMBER] , на всі види забезпечення, та призначено на посаду заступника командира бойової машини-навідника-оператора [INFO], ВОС-[NUMBER]. Підстава винесення наказу: Мобілізаційна директива Головнокомандувача Збройних Сил України від 24 лютого 2022 року №32/321/501/13т, Указ Президента України від 24 лютого 2022 року «Про введення воєнного стану в Україні». (а.с.34-35 т.1) Як вбачається із копії витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища №00039261759 від 13.04.2024, 02 серпня 2022 року о 13:50:59 за №00143877967 Дніпровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) було зареєстровано актовий запис №1668 про укладення шлюбу між громадянином України [PERSON] та громадянкою України [PERSON] . (а.с.11-12 т.1) 13 вересня 2022 року під час штурму позицій поблизу н.п.Миколаївка Друга Бахмутського району Донецької області, захищаючи волю та незалежність України, молодший сержант [PERSON] зник безвісти. Про такі обставини зникнення безвісти [PERSON] начальник [INFO] [PERSON] сповіщенням від 16.09.2022 року за №38 повідомив [PERSON] за адресою: [ADDRESS] . (а.с.35 т.1) Аналогічне за змістом повідомлення від 03.10.2022 за №3921 про зниклого безвісти [PERSON] надійшло на адресу за зареєстрованим місцем проживання позивачки [PERSON] , а саме: [ADDRESS] від начальника [INFO] (а.с.36 т.1) Згідно Витягу з Єдиного реє сипу осіб, зниклих безвісти за особливих обставин, [PERSON] , [INFO] , з 08.05.2023 року набув статус особи, зниклої безвісти за особливих обставин; відомості про кримінальне провадження, в рамках якого проводиться розшук: №12022100040002883 від 20.09.2022. (а.с.125 т.3) У зв`язку зі зникненням безвісти військовослужбовця [PERSON] , у членів його сім`ї виникло право на виплати грошового забезпечення у відповідності до Постанови КМУ від 30 листопада 2016 року №884 «Про затвердження Порядку виплати грошового забезпечення сім`ям військовослужбовців, захоплених у полон або заручниками, а також інтернованих у нейтральних державах або безвісно відсутніх». У своїй відповіді від 03.11.2022 за №2467 на звернення [PERSON] від 21.09.2022 року начальник [INFO] [PERSON] повідомив про зникнення безвісті його сина - [PERSON] , а також про те, що за зверненням [PERSON] надіслав визначені законодавством документи для виплати грошового забезпечення до військової частини [NUMBER] від 19.09.2022 №1884 (а.с.50 т.1) Листом від 27.03.2023 року за №7464 т.в.о. командира військової частини [NUMBER] [PERSON] , посилаючись на пункт 7 Постанови КМУ від 30 листопада 2016 року №884 «Про затвердження Порядку виплати грошового забезпечення сім`ям військовослужбовців, захоплених у полон або заручниками, а також інтернованих у нейтральних державах або безвісно відсутніх» повідомив [PERSON] про відсутність підстави виплачувати їй грошове забезпечення її колишнього чоловіка, у зв`язку з надходженням до військової частини [NUMBER] заяви громадянки [PERSON] на виплату їй грошового забезпечення її чоловіка безвісти зниклого військовослужбовця [PERSON] (а.с.51 т.1) Особами, які претендують на отримання грошового забезпечення є позивач - малолітня донька зниклого безвісти військовослужбовця [PERSON] - [PERSON] , [INFO] , від імені та в інтересах якої діє її мати [PERSON] , та дружина - відповідач у справі [PERSON] . Судом встановлено, що спірні правовідносини виникли між донькою зниклого безвісти військовослужбовця [PERSON] щодо оспорення шлюбу між [PERSON] та [PERSON] з підстав його неукладеності відповідно до ст. 48 СК України та анулювання відповідного актового запису. Відповідно до ч. 1 ст. 7 СК України, сімейні відносини регулюються цим Кодексом та іншими нормативно-правовими актами. За змістом статті 11 Цивільного Кодексу України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема договори та інші правочини, інші юридичні факти. Відповідно до ч.ч. 1, 2, 3 ст. 49 ЦК України, що актами цивільного стану є події та дії, які нерозривно пов`язані з фізичною особою і започатковують, змінюють, доповнюють або припиняють її можливість бути суб`єктом цивільних прав та обов`язків. Актами цивільного стану є народження фізичної особи, встановлення її походження, набуття громадянства, вихід з громадянства та його втрата, досягнення відповідного віку, надання повної цивільної дієздатності, обмеження цивільної дієздатності, визнання особи недієздатною, шлюб, розірвання шлюбу, усиновлення, позбавлення та поновлення батьківських прав, зміна імені, інвалідність, смерть тощо. Державній реєстрації підлягають народження фізичної особи та її походження, громадянство, шлюб, розірвання шлюбу у випадках, передбачених законом, зміна імені, смерть. За ч.1 ст. 21 СК України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. (стаття 51 Конституції України, ч. 1 ст. 24 СК України). Згідно ч. 1 ст. 27 СК України державна реєстрація шлюбу встановлена для забезпечення стабільності відносин між жінкою та чоловіком, охорони прав та інтересів подружжя, їхніх дітей, а також в інтересах держави та суспільства. Статтею 28 СК України передбачено, що заява про реєстрацію шлюбу подається жінкою та чоловіком до будь-якого органу державної реєстрації актів цивільного стану за їхнім вибором. Особи, які подали заяву про реєстрацію шлюбу, вважаються нареченими. Заява про реєстрацію шлюбу подається жінкою та чоловіком особисто. Якщо жінка і (або) чоловік не можуть через поважні причини особисто подати заяву про державну реєстрацію шлюбу до органу державної реєстрації актів цивільного стану, таку заяву, справжність підпису(ів) на якій засвідчено нотаріально, можуть подати їх представники. Повноваження представника мають ґрунтуватися на нотаріально посвідченій довіреності. У свою чергу, статтею 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Згідно ч. 2 ст.3 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» №2398-VI від 01 липня 2010 року, державна реєстрація актів цивільного стану проводиться відповідно до цього Закону, Цивільного та Сімейного кодексів України та інших актів законодавства органами державної реєстрації актів цивільного стану. Згідно п.2 ч.1 ст.4 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану», органами державної реєстрації актів цивільного стану є відділи державної реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції Міністерства юстиції України в Автономній Республіці Крим, головних управлінь юстиції в областях, містах Києві та Севастополі, районних, районних у містах, міських (міст обласного значення), міськрайонних управлінь юстиції (далі - відділи державної реєстрації актів цивільного стану) Відповідно до частини першої статті 6 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» відділи державної реєстрації актів цивільного стану проводять державну реєстрацію народження фізичної особи та її походження, шлюбу, розірвання шлюбу, зміни імені, смерті, вносять зміни до актових записів цивільного стану, поновлюють та анулюють їх; формують Державний реєстр актів цивільного стану громадян, ведуть його, зберігають архівний фонд; здійснюють відповідно до законодавства інші повноваження. Відповідно до ч. 1 статті 9 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану», державна реєстрація актів цивільного стану проводиться з метою забезпечення реалізації прав фізичної особи та офіційного визнання і підтвердження державою фактів народження фізичної особи та її походження, шлюбу, розірвання шлюбу, зміни імені, смерті. Державна реєстрація актів цивільного стану проводиться шляхом складення актових записів цивільного стану. (ч. 2 статті 9 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану»). Актовий запис цивільного стану - це документ органу державної реєстрації актів цивільного стану, який містить персональні відомості про особу та підтверджує факт проведення державної реєстрації акта цивільного стану. Актовий запис цивільного стану складається у двох примірниках. Інформація про персональні дані фізичної особи, що містяться в актовому записі цивільного стану, є конфіденційною і не підлягає розголошенню. Актовий запис цивільного стану є безспірним доказом фактів, реєстрація яких посвідчується, до спростування його в судовому порядку. Зразки актових записів цивільного стану затверджуються Кабінетом Міністрів України. (ч. 3 статті 9 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану»). За правилами ч. 1 ст.14 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану», для державної реєстрації шлюбу жінкою та чоловіком особисто подається заява до органу державної реєстрації актів цивільного стану за їх вибором. Особи, які подали заяву про державну реєстрацію шлюбу, вважаються нареченими. Відповідно до п.1 розділу 2 глави ІІІ Правил державної реєстрації актів громадянського стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18.10.2000 року № 52/5 (в редакції станом на 07.05.2022 року) (далі - Правила ДРАГС), для державної реєстрації шлюбу жінкою та чоловіком особисто подається заява про державну реєстрацію шлюбу (додаток 6) до органу державної реєстрації актів цивільного стану за їх вибором. Отже, імперативні норми ст. 28 СК України визначають чітке правило подачі заяви про реєстрацію шлюбу - особисто, або через представника, повноваження якого мають ґрунтуватися на нотаріально посвідченій довіреності. У вирішенні відповідного спору суд враховує, що поняття вільного волевиявлення на укладення шлюбу пов`язується в першу чергу з діями особи (осіб) на його укладення, які виражається у формі подання відповідної заяви про таку реєстрацію до будь-якого органу державної реєстрації актів цивільного стану за вибором наречених. З огляду на те, що особиста присутність особи, яка бажає укласти шлюб, підтверджується її підписом як згодою укласти шлюб, то відповідно доведення підписання/не підписання відповідних документів покладається саме на позивача, який стверджує про відсутність та не підписання актового запису, на загальних підставах. 29.05.2024 року Дніпровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві адвокату Шаповал О.В. повідомлено, що проведеною перевіркою за журналом реєстрації заяв про державну реєстрацію шлюбу, справа №21.4-154, виявлено заяву [PERSON] та [PERSON] , заява прийнята та зареєстрована в журналі за №1648/21.4-46 від 02.08.2022 року. Прийом заяви на державну реєстрацію шлюбу здійснювала головний спеціаліст відділу [PERSON] Нареченими на посвідчення особи були пред`явлені паспорти громадян України та документ про припинення попереднього шлюбу [PERSON] . При поданні заяв [PERSON] було сплачено державне мито у розмірі 0,85 грн. у Ощадбанку по м. Києву та області 10026/0 квитанція №27 від 02.08.2022 року за державну реєстрацію шлюбу» (а.с.134 т.3) Разом з тим, подання особисто [PERSON] заяви про державну реєстрацію шлюбу спростовується відповіддю т.в.о. командира ВЧ [NUMBER] [PERSON] від 13.07.2023 року за №10418, згідно якої: «В період з 25.02.2022 по 13.09.2022 молодший сержант [PERSON] , заступник командира бойової машини-навідника-оператора [INFO] рапорт на щорічну основну відпустку не подавав та в відпустці не перебував, рапорт на відпустку за сімейними обставинами у зв`язку з укладенням шлюбу також не подавався. Молодшим сержантом [PERSON] свідоцтво про шлюб до військової частини не надавалося, зміни облікових даних в особову справу не вносились, так як особова справа до військової частини не надходила з [INFO] . Акт про укладення шлюбу з [PERSON] командиром військової частин [NUMBER] не складався. За період з 25.02.2022 по 13.09.2022 до медичної роти військової частини [NUMBER] не звертався, на стаціонарному лікуванні не перебував.» (а.с.30 т.1) З відповіді т.в.о. командира ВЧ [NUMBER] [PERSON] від 04.08.2023 року за №11542 вбачається, що: «Службові розслідування за фактом самовільного залишення [PERSON] військової частини чи місця служби або його дезертирства за період з 25.02.2022 по 13.09.2022 не проводилися, відповідні акти не складалися. Рапорт на убуття за межі розташування військової частин [NUMBER] 02.08.2022 молодший сержант [PERSON] не подавав.» (а.с.49 т.1) Належним доказом, який би міг засвідчити належність підпису особи на письмових документах, є саме висновок почеркознавчої експертизи (аналогічний висновок щодо застосування норм права у подібних правовідносинах наведено у постановах Верховного Суду від 18 січня 2023 року у справі № 601/2139/21, від 24 травня 2023 року у справі №567/792/22, від 19 червня 2023 року у справі № 601/1965/21 та від 21 червня 2023 року у справі № 567/874/22). Судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів досудового розслідування чи суду (стаття 1 Закону України «Про судову експертизу»). Частиною першою статті 7-1 вказаного Закону рішення органу рішення органу досудового розслідування визначено як одну з підстав для проведення судової експертизи. Судом встановлено, що в провадженні СВ Дніпровського УП ГУНП в м. Києві перебуває кримінальне провадження № 12023100040003063, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29.08.2023 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого, ч. 1 ст. 366 КК України. Постановою старшого слідчого СВ Дніпровського управління поліції Головного управління національної поліції у місті Києві від 13.10.2023 року [PERSON] винесено постанову про призначення судової почеркознавчої експертизи. Відповідно до висновку експертів № 25736/23-32 від 26 жовтня 2023 року, складеного старшим судовим експертом відділу почеркознавчих досліджень лабораторії криміналістичних видів досліджень Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Голіян М.В. та завідувачем відділу почеркознавчих досліджень лабораторії криміналістичних видів досліджень Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Білоус І.В. за результатами проведення судової почеркознавчої експертизи у кримінальному провадженні № 12023100040003063: «1.Підпис від імені [PERSON] , що міститься в рядку «1.1. Підписи осіб, які зареєстрували шлюб» графи «Наречений» на зворотній стороні аркуша актового запису про шлюб №1668 від 02.08.2022, виконано не [PERSON] , а іншою особою. 2. Два підписи від імені [PERSON] , що міститься під рядком «13.Для відміток» на зворотній стороні аркуша актового запису про шлюб №1668 від 02.08.2022, виконано не [PERSON] , а іншою особою. 3. Підпис від імені [PERSON] , що міститься в графі «Підписи наречених: Він» на зворотній стороні першого аркуша заяви про державну реєстрацію шлюбу від 02.08.2022, виконано не [PERSON] , а іншою особою. 4. Підпис від імені [PERSON] , що міститься в графі «(Підпис нареченого)» заяви вх..№2336/21.4-46 від 02.08.2022, виконано не [PERSON] , а іншою особою.» При цьому, слід зазначити, що судові експерти Голіян М.В. та Білоус І.В. , які склали вищевказаний висновок, є працівниками державної спеціалізованої установи - Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, мають вищу освіту другого рівня за ступенем магістра, кваліфікацію судового експерта за спеціальністю 1.1 «Дослідження почерку і підписів». Судовий експерт Голіян М.В. має четвертий кваліфікаційний клас, стаж експертної роботи з 2017 року, свідоцтво від 30.06.2022 №207-22/Д, видане ЦЕКК МЮ України, дійсне до 30.06.2025. Судовий експерт Білоус І.В. має вищий кваліфікаційний клас, стаж експертної роботи з 1997 року, свідоцтво від 23.03.2023 №146-23/Д, видане ЦЕКК МЮ України, дійсне до 23.03.2026. Вказані експерти були попереджені про відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених обов`язків за статтями 384, 385 Кримінального кодексу України. Відповідно до частини третьою статті 102 ЦПК України висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи. Згідно із статті 110 ЦПК України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні. Висновок експерта, що отриманий відповідно до вимог закону у кримінальній справі, є письмовим доказом у цивільній справі, якому суд має надати оцінку та мотивувати, чи визнає доказ, чи відхиляє його. Вказаний правовий висновок, викладений у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 14 липня 2021 року у справі № 753/10636/17-ц, від 25 березня 2021 року у справі № 752/21411/17, від 05 лютого 2020 року у справі №461/3675/17. Слід зазначити, що висновок експертів № 25736/23-32 від 26 жовтня 2023 року Київського науково-дослідного інституту судових експертиз підготовлений на виконання постанови про призначення судово-почеркознавчої експертизи в рамках кримінального провадження № 12023100040003063 від 13 жовтня 2023 року, містить інформацію щодо предмета доказування у цій цивільній справі - вчинення підпису [PERSON] на заяві про державну реєстрацію шлюбу від 02.08.2022, незважаючи на те, що на момент розгляду справи вирок у кримінальній справі не ухвалений. Враховуючи вищевикладене, суд при ухваленні рішення у цій справі дійшов висновку про визнання висновку експертів № 25736/23-32 від 26 жовтня 2023 року як належного та допустимого доказу у цій справі. Доводи представника відповідача [PERSON] - адвоката Шаповал О.В. щодо того, що висновок експертів № 25736/23-32 від 26 жовтня 2023 року є неналежним та недопустимим доказом у цій справі є безпідставними. Згідно правової позиції, неодноразово викладеної в постановах Верховного Суду, при дослідженні висновку експерта суди повинні виходити з того, що висновок експерта не має наперед встановленої сили та переваги над іншими джерелами доказів, підлягає перевірці й оцінці за внутрішнім переконанням суду, яке має ґрунтуватись на всебічному, повному й об`єктивному розгляді всіх обставин справи в сукупності. В межах розгляду даної справи суд також враховує положення ч. 9 ст.14 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану», відповідно до яких державна реєстрація шлюбу проводиться у присутності нареченої та нареченого з пред`явленням для посвідчення їх особи і віку паспортів громадянина України або паспортних документів іноземця. Державна реєстрація шлюбу через представника не допускається. Також, згідно п.2 розділу 2 глави ІІІ Правил ДРАГС, при поданні заяви про державну реєстрацію шлюбу жінка та чоловік пред`являють на посвідчення своєї особи паспорт або паспортний документ. Разом з тим, як убачається з відповіді Дніпровського УП ГУ НП у місті Києві від 24.04.2024 року: «24 квітня 2020 року громадянин [PERSON] дійсно звертався до Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві з заявою про втрату паспорта громадянина України на власне ім`я (вх. від 24.04.2020 №М-1971). Також перевіркою ІП «Єдиний облік» ІПНП встановлено, що 27.06.2021 громадянин [PERSON] дійсно звертався на спецлінію «102» з заявою про те, що за адресою: [ADDRESS] , він не зміг потрапити до квартири. На місце події виїздив наряд Управління поліції охорони, проте допомогу не було надано через те, що в телефонній розмові громадянин [PERSON] повідомив, що не має при собі паспорту (для перевірки сторінки за місцем реєстрації). Останньому було роз`яснено, що без документів ніхто квартиру не відкриє.» (а.с.22 т.3) З відповіді Дніпровського відділу Центрального міжрегіонального управління державної міграційної служби у м. Києві та Київській області від 22.04.2024 р. вбачається, що: «громадянин України [PERSON] , [INFO] , дійсно документувався паспортом громадянина України серії [NUMBER] , виданий Дніпровським РВ ГУ ДМС України в м. Києві 16.11.2016 року. В подальшому гр. [PERSON] , [INFO] щодо оформлення паспорта громадянина України, паспорта громадянина України для виїзду за кордон, вклеювання фото та щодо оформлення будь-яких інших документів до Дніпровського відділу ЦМУ ДМС у м. Києві та Київській області не звертався.» (а.с.23 т. 3) Таким чином, судом встановлено, що [PERSON] в разі подання заяви про державну реєстрацію шлюбу не міг пред`явити паспорт громадянина України, у зв`язку з його втратою. Окрім того, згідно положень п.5 розділу 2 глави ІІІ Правил ДРАГС, особи, які раніше перебували в шлюбі, можуть зареєструвати повторний шлюб за умови пред`явлення документів, що підтверджують припинення попереднього шлюбу або визнання шлюбу недійсним (свідоцтво про розірвання шлюбу, рішення суду про розірвання шлюбу, про визнання шлюбу недійсним, яке набрало законної сили, свідоцтво про смерть одного з подружжя, висновок відділу державної реєстрації актів цивільного стану про анулювання актового запису про шлюб, який є недійсним тощо) чи у випадку, передбаченому абзацами п`ятим, сьомим пункту 3 глави 1 розділу II цих Правил, у відповідній заяві зазначаються реквізити рішення суду. На спростування тверджень сторони відповідача про те, що до відділу реєстрації актів цивільного стану [PERSON] пред`являвся документ про припинення попереднього шлюбу, у судовому засіданні [PERSON] , яка діє в інтересах малолітньої [PERSON] , надала суду для огляду обидва наявних у неї примірники засвідчених належним чином рішень Дніпровського районного суду міста Києва від 11 липня 2019 року (справа №755/1700/19) про розірвання шлюбу між [PERSON] та [PERSON] . Таким чином, суд не може покласти в основу рішення доводи відповідача - Дніпровського відділу ДРАЦС у місті Києві про особисте звернення [PERSON] до ДРАЦСу 02.08.2022 року із заявою про державну реєстрацію шлюбу, оскільки дане твердження спростовується дослідженими судом доказами, в тому числі і висновком експерта. З урахуванням встановлених судом обставин, на підставі досліджених письмовим доказів у їх сукупності та пояснень сторін у справі, суд приходить до висновку, що волевиявлення нареченого [PERSON] при поданні заяви про державну реєстрацію шлюбу було відсутнє, оскільки останній, перебуваючи 02.08.2022 в межах розташування військової частини [NUMBER] , об`єктивно фізично не міг бути присутнім в приміщенні Дніпровського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у м.Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), свого підпису у заяві про державну реєстрацію шлюбу не ставив, що підтверджується належними та допустимими доказами. Не заслуговують також на увагу твердження відповідачки [PERSON] про те, що реєстрація шлюбу та складання актового запису про шлюб відбулось в день подання нею та [PERSON] заяв про реєстрацію шлюбу, а не після спливу одного місяця, оскільки [PERSON] був військовослужбовцем та учасником бойових дій, на підтвердження чого працівнику ДРАЦСу пред`явив відповідні документи. Згідно ч. 1 ст. 32 СК України, шлюб реєструється після спливу одного місяця від дня подання особами заяви про реєстрацію шлюбу. Відповідно до п.9 розділу 2 глави ІІІ Правил ДРАЦС, за погодженням з нареченими орган державної реєстрації актів цивільного стану призначає день і час державної реєстрації шлюбу з додержанням вимог, передбачених статтею 32 Сімейного кодексу України. Державна реєстрація шлюбу проводиться органами державної реєстрації актів цивільного стану після закінчення одного місяця з дня подання нареченими заяви про державну реєстрацію шлюбу. За наявності поважної причини і з дозволу керівника органу державної реєстрації актів цивільного стану державна реєстрація шлюбу проводиться до закінчення зазначеного строку на підставі спільної заяви наречених та документів, які підтверджують наявність поважної причини. Разом з тим, з відповіді Дніпровського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві від 29.05.2023 року вбачається лише те, що: «Нареченими на посвідчення особи були пред`явлені паспорти громадян України та документ про припинення попереднього шлюбу [PERSON] . При поданні заяв [PERSON] було сплачено державне мито за державну реєстрацію шлюбу» (а.с.134 т.3) Таким чином, стороною відповідачів не підтверджено належними та допустимими доказами наявність поважної причини та дозволу керівника органу державної реєстрації актів цивільного стану на проведення державної реєстрації шлюбу до спливу одного місяця від дня подання особами заяви про реєстрацію шлюбу. Згідно зі ст. 34 Сімейного Кодексу України присутність нареченої та нареченого в момент реєстрації їхнього шлюбу є обов`язковою. Реєстрація шлюбу через представника не допускається. Відповідно до п.п. 13, 14 Правил державної реєстрації актів громадянського стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18 жовтня 2000 року №52/5, державна реєстрація шлюбу проводиться у присутності нареченої та нареченого. Державна реєстрація шлюбу через представника не допускається. Статтею 48 Сімейного кодексу України визначено, що шлюб, зареєстрований у відсутності нареченої і (або) нареченого, вважається неукладеним. Запис про такий шлюб у органі державної реєстрації актів цивільного стану анулюється за рішенням суду за заявою заінтересованої особи. В постанові від 22.08.2023 року по справі № 521/3657/22 Верховний Суд зазначив, що поняття неукладений шлюб кореспондується з поняттями вільного волевиявлення та згоди на укладення шлюбу. Неможливість встановити взаємну згоду сторін є визначальним у визнанні шлюбу неукладеним. Суди, вирішуючи питання про неукладеність шлюбу відповідно до статті 48 СК України та пунктів 13, 14 Правил і перевіряючи відсутність наречених при реєстрації шлюбу, встановлюють чи належить підпис на заяві про державну реєстрацію шлюбу та в актовому записі про шлюб особі, яка зареєструвала шлюб, який оскаржується. Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 24.09.2018 року у справі № 344/14781/15-ц, провадження № 61-29958св18, від 08.05.2019 року у справі № 752/14246/15-ц, провадження № 61-20184св18. Окрім того, суд виключає можливість застосування до спірних правовідносин положення Постанови Кабінету Міністрів України «Деякі питання державної реєстрації шлюбу в умовах воєнного стану» від 07 березня 2022 р. № 213 (в редакції станом на 02.08.2022), відповідно до якої на період воєнного стану державна реєстрація шлюбу, якщо один із наречених є, зокрема, військовослужбовцем Збройних Сил, може проводитися відділами державної реєстрації актів цивільного стану без особистої присутності такого нареченого (нареченої), оскільки як встановлено судом та підтверджено письмовими доказами по справі, військовослужбовець [PERSON] заяву про державну реєстрацію шлюбу, що одночасно є підтвердженням факту надання ним згоди на шлюб, командиру військової частини [NUMBER] не подавав.. Відповідно до ст. 49 ЦК України, актовий запис цивільного стану є безспірним доказом фактів, реєстрація яких посвідчується, до спростування його в судовому порядку. Відповідно до ст. 24 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану», актовий запис цивільного стану анулюється, зокрема, на підставі рішення суду. Анулювання актового запису цивільного стану проводиться відділом державної реєстрації актів цивільного стану за місцем його зберігання (частина друга статті 24 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану»). Заява про анулювання актового запису цивільного стану подається заінтересованою особою до відповідного органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем проживання заявника або за місцем зберігання актового запису цивільного стану, який підлягає анулюванню. Одночасно із прийняттям рішення щодо анулювання актового запису цивільного стану відповідний орган, на підставі рішення або висновку якого проводиться анулювання актового запису цивільного стану, приймає рішення щодо вилучення і повернення анульованого свідоцтва відповідному органу державної реєстрації актів цивільного стану. У разі неповернення анульованого свідоцтва інформація про його анулювання оприлюднюється на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державної реєстрації актів цивільного стану. Відповідно до п. 1.4 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання затверджених Наказом Міністерства юстиції України від 12.01.2011 за №96/5, анулювання актового запису цивільного стану проводиться відділом державної реєстрації актів цивільного стану за місцем його складання на підставі рішення суду, а у випадках, передбачених статтею 39 Сімейного кодексу України,- висновку відділу державної реєстрації актів цивільного стану, дипломатичного представництва або консульської установи України. Анулювання актового запису про розірвання шлюбу, про смерть у випадках, передбачених статтею 118 Сімейного кодексу України, проводиться відділом державної реєстрації актів цивільного стану, яким було проведено державну реєстрацію цих актів. Розгляд питання про анулювання поновленого або повторно складеного актового запису цивільного стану проводиться за заявою заінтересованої особи або з ініціативи відділу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем виявлення поновленого або повторно складеного актового запису. Поновлені чи повторно складені актові записи цивільного стану в разі виявлення первинних записів анулюються на підставі рішення суду або висновку відділу державної реєстрації актів цивільного стану управління державної реєстрації головних територіальних управлінь юстиції Міністерства юстиції України в Автономній Республіці Крим, в областях, містах Києві та Севастополі (за місцезнаходженням поновленого або повторно складеного запису). Згідно п. 4.4 Правил №96/5, актовий запис цивільного стану може бути анульований на підставі, зокрема, рішення суду. Анулювання актових записів цивільного стану на підставі рішення суду проводиться без складення висновку. В інших випадках складання висновку про анулювання або відмову в анулюванні актового запису цивільного стану обов`язкове. (абзац 2 пункту 4.5 Правил №96/5). Відповідно до пункту 4.6 Правил №96/5 відділ державної реєстрації актів цивільного стану анулює первинні актові записи цивільного стану на підставі рішення суду про визнання шлюбу неукладеним. Відповідно до ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч. 10 ст. 7 Сімейного кодексу України, кожен учасник сімейних відносин має право на судовий захист. Відповідно до ч. 2 ст. 18 Сімейного кодексу України, суд застосовує способи захисту, які встановлені законом або домовленістю (договором) сторін. Способами захисту сімейних прав та інтересів зокрема є: 1) встановлення правовідношення; 2) примусове виконання добровільно не виконаного обов`язку; 3) припинення правовідношення, а також його анулювання; 4) припинення дій, які порушують сімейні права; 5) відновлення правовідношення, яке існувало до порушення права; 6) відшкодування матеріальної та моральної шкоди, якщо це передбачено цим Кодексом або договором; 7) зміна правовідношення; 8) визнання незаконними рішень, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб. За правилами ч. 3, 6 ст. 13 ЦК України «Межі здійснення цивільних прав»: не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах. У разі недодержання особою при здійсненні своїх прав вимог, які встановлені частинами другою - п`ятою цієї статті, суд може зобов`язати її припинити зловживання своїми правами, а також застосувати інші наслідки, встановлені законом. Конституцією України передбачено, що всі рівні перед законом і судом; змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості (статті 24 та 129). Суд розглядає цивільні справи

Outcome: approved