Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-24 00:00:00

16.01.2024 представник позивачки, адвокат Козак Петро Володимирович, звернувся до суду з даним позовом мотивуючи тим, що [INFO] померла баба позивачки [PERSON] , після смерті якого залишилась спадщина у вигляді\~ 1/2 частки права на земельну частку (пай) у розмірі 2,84 га у землях, які перебувають у колективній власності КСП «Піщанське» Піщанської селищної ради Білоцерківського району Київської області та\~ 1/2 частки права на майновий пай у загальному пайовому фонді КСП «Піщанське», 1/2 частки житлового будинку з відповідними господарськими будівлями та спорудами за адресою: [ADDRESS] частки права на земельну ділянку з цільовим призначенням для будівництва площею 0,1464 га за адресою: [ADDRESS] частки права на земельну ділянку площею 0,2467 га для ведення особистого селянського господарства за адресою: [ADDRESS] . [PERSON] являється спадкоємцем за законом, як онука померлої, однак пропустила строк прийняття спадщини з поважних причин, а саме: вона та її рідні на день смерті спадкодавця не володіли інформацією щодо наявного в останньої майна, а тому спадкову справу не відкривали, адже коли бабуся хворіла вона повідомила, що бажає розпорядитися своїм майном та подарувала по 1/3 частині квартири у місті Біла Церква позивачці, брату позивачки та матері позивачки, щодо іншого майна інформації не було; позивачка\~ із сім`єю проживала у місті Києві, у вересні 2014 року вона вступила до Кіпрського університету (м. Нікосія) Республіки Кіпр і виїхала на навчання, проживала на Кіпрі разом із батьком, який там працював по службі; [INFO] померла бабуся і позивачка разом із батьком приїхала на поховання, а оформленням всіх документів щодо спадкування займався дідусь позивачки [PERSON] , тому вона не володіла інформацією про майно бабусі; [INFO] помер дідусь позивачки, її мати [PERSON] відмовилася від спадщини на користь сина [PERSON] (брата позивачки), тому усе майно після смерті діда він отримав 17.04.2019; позивачка перебувала за кордоном, продовжувала навчатися в Кіпрському університеті (м. Нікосія) Республіки Кіпр і проживала разом із батьком, якому продовжили термін служби, а її мати і брат проживали в м. Києві, однак 17.07.2021 брат позивачки помер, батьки позивачки відмовилися від спадщини, що залишилася після смерті брата, на її користь, однак вона оформила спадщину лише 12.04.2023 у зв`язку з воєнними діями на території України; під час оформлення документів позивачка знайшла свідоцтво від 2000 року про розірвання шлюбу між її бабусею та дідусем, про що навіть не здогадувалася, та копії документів на ім`я бабусі про її право на землю; так як позивачка мала продовжувати навчання за кордоном і не мала змоги особисто щось робити щодо спадкування майна після смерті бабусі, а спадщину після смерті брата мала отримали лише через 6 місяців, у лютому 2022 року нотаріус їй повідомила про візит в 2023 році, а копії документів на землю були виявлені в речах померлого брата, які він отримав від рідної сестри бабусі [PERSON] , яка померла [INFO] , тобто майже перед смертю брата. В спадщину після смерті [PERSON] , мав вступити її син [PERSON] , який проходив службу в лавах ЗСУ, та він повідомив позивачці, що планує в травні 2023 року перебуваючи у відпустці оформлювати спадщину та в документах своєї матері знайшов інформацію, що 1/2 частка на будинок належить бабусі позивачки, тому просив допомогти з спільним оформленням права на будинок та землю біля нього. По приїзду у відпустку, 17.07.2023, [PERSON] за допомогою адвоката позивачки, оформив спадщину після смерті матері та отримав усі правовстановлюючі документи. Причиною відсутності інформації про наявність майна у [PERSON] стало те, що оформлення спадкових документів, після смерті її матері [PERSON] , сестрами було делеговано саме [PERSON] , як уповноваженій від сестер. Отже, у період з 2008 2010 років [PERSON] займалася оформленням спадкових документів на сестер, як уповноважена особа, і враховуючи, що бланки державних актів надаються в одному примірнику та оформлені на її ім`я, то зберігала ці документи у себе. 01.06.2023 позивачка отримала від приватного нотаріуса Корнійчук А.В. лист з роз`ясненнями щодо спадщини і рекомендацією звернутися до суду із заявою про продовження строку для прийняття спадщини. 24.11.2023 [PERSON] , згідно акту прийому передачі, передав позивачці оригінали правовстановлюючих документів і необхідних документів на майно бабусі. Тому, просив визначити [PERSON] додатковий строк протягом трьох місяців, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, після померлої [INFO] [PERSON] . 20.02.2024 судом постановлено ухвалу, про прийняття до розгляду позовної заяви, відкриття провадження у справі в порядку загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання, та витребування у приватного нотаріуса Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Корнійчук А.В. належним чином завіреної копії спадкової справи з інформаційною довідкою зі спадкового реєстру (спадкові справи/заповіти), щодо майна померлої [INFO] [PERSON] , яка проживала за адресою: [ADDRESS] . 23.04.2024 судом постановлено ухвалу, яка занесена до протоколу судового засідання, про заміну неналежного відповідача - [PERSON] на належного -\~ Білоцерківську територіальну громаду в особі Білоцерківської міської ради Київської області, залучення у справі\~ третьої\~ особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - [PERSON] та відкладення підготовчого засідання. 23.05.2024 судом постановлено ухвалу, яка занесена до протоколу судового засідання, про закриття підготовчого провадження і призначення справи до розгляду по суті. Позивачка - [PERSON] у судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце засідання повідомлена належним чином, її представник подав до суду клопотання, в якому просив проводити розгляд справи за відсутності позивачки та її представника, позов підтримав у повному обсязі, судові витрати просив залишити за позивачкою. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про день, час та місце проведення судового засідання повідомлений належним чином, подав заяву, про розгляд справи за відсутності представника Білоцерківської міської ради на розсуд суду. Третя особа - [PERSON] у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце засідання повідомлений належним чином, подав до суду заяву, в якій просив проводити розгляд справи за його відсутності та зазначив, що після смерті його бабусі [PERSON] , його мати [PERSON] зі своєю сестрою [PERSON] отримали у спадщину майно: право на земельну частку (пай) у розмірі 2,84 га у землях, які перебувають у колективній власності КСП «Піщанське» Піщанської селищної ради Білоцерківського району Київської області та\~ право на майновий пай у загальному пайовому фонді КСП «Піщанське», житловий будинок з відповідними господарськими будівлями та спорудами за адресою: [ADDRESS] , право на земельну ділянку з цільовим призначенням для будівництва площею 0,1464 га за адресою: [ADDRESS] та право на земельну ділянку площею 0,2467 га для ведення особистого селянського господарства за адресою: [ADDRESS] ,\~ по 1/2 частині кожна. Документи щодо оформлення спадщини, після померлої [INFO] [PERSON] , на\~ [PERSON] та [PERSON] знаходилися в останньої, яка оформляла спадщину протягом двох років, тому в їх родинах мало хто знав про реальний стан прийняття спадщини сестрами. Він дізнався про вказані обставини лише під час оформлення спадщини після смерті матері у 2021 році, від нотаріуса та адвоката. Він після смерті матері - [PERSON] успадкував належне їй майно та 17 липня 2023 року став співвласником вказаного майна разом із [PERSON] . Також, під час оформлення спадщини після смерті матері він виявив у її документах право власності на майно видані на ім`я [PERSON] , про що він повідомив [PERSON] . На даний час він не має можливості користуватися своїм майном отриманим у спадщину, у зв`язку із невизначеністю її в натурі без погодження співвласника [PERSON] , яка померла\~ [INFO] . Позивачка\~ є єдиним спадкоємцем яка виявила бажання успадкувати майно своєї бабусі - [PERSON] . У зв`язку з тим, що позивачка пропустила строк прийняття спадщини після смерті бабусі з незалежних від неї причин та враховуючи, що необхідні документи були виявлені ним під час оформлення спадщини після померлої його матері лише у 2022 році, він вважає можливим визначити позивачці додатковий строк для прийняття спадщини, після померлої бабусі - [PERSON] . За правилами ч. 2 ст. 247 ЦПК України за умов неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Згідно із ч.1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Одним із принципів цивільного судочинства є диспозитивність, який полягає у тому, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявленою нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (ст. 13 ЦПК України). Ст. 12 ЦПК України передбачено, що учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом та кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Згідно із практикою Європейського суду з прав людини за своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і відповідно - правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає. Відповідно до ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Відповідно до вимог ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Відповідно до ч.1 ст. 1265 ЦК України, у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно із ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Згідно свідоцтва про смерть Серії [NUMBER] (а.с.9)\~ -\~ [INFO] у віці 70 років в місті Біла Церква Київської області померла [PERSON] . Встановлено, що [PERSON] перебувала у зареєстрованому шлюбі з [PERSON] та 04 липня 2000 року шлюб між ними було розірвано, від спільного проживання у них народилася дочка [PERSON] , [INFO] , яка після укладення шлюбу з [PERSON] змінила прізвище на « [PERSON] » та в період їх шлюбу у них народилося двоє дітей: [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , що підтверджено матеріалами справи (а.с.13-15,30-32). З матеріалів справи (а.с.14-32) вбачається, що [PERSON] , [INFO] , [INFO] помер у віці 33 років у місті Біла Церква Київської області, його батьки: [PERSON] та [PERSON] подали до нотаріальної контори заяви, про відмову від прийняття спадщини, що залишилася після смерті сина, на користь рідної сестри\~ померлого [PERSON] , [INFO] . З матеріалів справи (16-20,47-57) вбачається, що після померлої [INFO] [PERSON] залишилося спадкове майно: 1/2 частка житлового будинку з відповідними господарськими будівлями та спорудами за адресою: [ADDRESS] , на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 18.03.2008, посвідченого державним нотаріусом Білоцерківської районної державної нотаріальної контори Приймак А.Г.., зареєстрованого у реєстрі за № 1-447; 1/2 частка права на земельну частку (пай) у землі, яка перебуває у колективній власності КСП «Піщанське» Піщанської селищної ради Білоцерківського району Київської області, розміром 2,84 в умовних кадастрових гектарах та 1/2 частка права на майновий пай у загальному пайовому фонді КСП «Піщанське» с. Піщана Білоцерківського району Київської області, на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 19.03.2008, посвідченого державним нотаріусом Білоцерківської районної державної нотаріальної контори Приймак А.Г., зареєстрованого у реєстрі за № 1-449; 1/2 частка у праві власності на земельну ділянку з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд площею 0,1464 га за адресою: [ADDRESS] , згідно державного акту від 20.05.2010; 1/2 частка у праві власності на земельну ділянку для ведення особистого селянського господарства площею 0,2467 га за адресою: [ADDRESS] , згідно державного акту від 20.05.2010; право власності на земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 1,4261 га за адресою: Київська область, Білоцерківський район, Піщанська сільська рада, згідно державного акту від 06.07.2010. Також, встановлено, що [PERSON] , на підставі договору дарування від 07.11.2003 за № 6-3745, посвідченого Білоцерківською державною нотаріальною конторою (книга № 93, реєстровий № 10810), подарувала [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , по 1/3 частині кожному, квартиру [ADDRESS] , що підтверджено матеріалами справи\~ (а.с.21 -23, 33) Зі свідоцтва про право на спадщину за законом від 12.04.2023, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Черленюх Л.В (а.с.34), вбачається, що [PERSON] набула у власність 1/3 частину квартири [ADDRESS] , після померлого [INFO] брата - [PERSON] . 24.05.2023 представник позивачки звернувся до приватного нотаріуса Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Корнійчук А.В. із заявою щодо прийняття [PERSON] спадщини, після померлої [INFO] баби - [PERSON] (а.с.35-36), та листом від 01.06.2023 за № 121/01-16\~ (а.с. 37) нотаріусом було відмовлено позивачці у вчиненні нотаріальної дії, оскільки спадкоємець не прийняла спадщину шляхом проживання зі спадкодавцем за однією адресою та не подала заяву про прийняття спадщини у визначений строк. З повідомлення приватного нотаріуса Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Корнійчук А.В. від 08.03.2024 за № 55/01-16 (а.с. 146), вбачається, що спадкова справа щодо майна померлої [INFO] [PERSON] не заводилася. Представник позивачки обґрунтовуючи позов вказує на те, що [PERSON] пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, зокрема, у зв`язку з тим, що вона не знала про наявність спадкового майна, адже довідалася по дану обставину лише після отримання її представником правовстановлюючих документів від [PERSON] [INFO] , а в період з 24.11.2014 по 24.05.2015 (6 місяці для подання заяви про прийняття спадщини) перебувала за кордоном на навчанні у Кіпрському університеті (м. Нікосія) Республіки Кіпр, що підтверджено матеріалами справи (а.с.38,58-63) та поясненнями третьої особи: [PERSON] . Також, встановлено, що [PERSON] , [INFO] , у період з 24.11.2014 по 24.05.2015 була неповнолітньою особою, тому не мала можливості самостійно здійснювати свої права щодо спадкування майна після померлої баби -\~\~ [PERSON] , як спадкоємець п`ятої черги;\~ спадкоємець першої черги [PERSON] не заявила про свої права на спадкове майно, як і інші спадкоємці другої четвертої черги. Згідно із ч.1 ст. 10 ЦПК України, суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Виконуючи завдання цивільного судочинства, окрім основних принципів: справедливості, добросовісності та розумності, суд касаційної інстанції у окремих своїх постановах керується аксіомою цивільного судочинства:\~ "Placuit in omnibus rebus praecipuum esse iustitiae aequitatisque quam stricti iuris rationem", яка означає «У всіх юридичних справах правосуддя й справедливість мають перевагу перед строгим розумінням права». Гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права. Даючи оцінку встановленим обставинам та доказам в їх сукупності, суд вважає за можливе визначити [PERSON] додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, після померлої [INFO] [PERSON] , протягом трьох місяців з дня набрання рішення законної сили. Обґрунтовуючи судове рішення, суд\~ приймає до уваги вимоги ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» відповідно до якої суди застосовують при розгляді справи Конвенцію та практику Суду як джерело права та висновки Європейського суду з прав людини, зазначені в\~ рішенні у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (RuizTorija v. Spain) від 9 грудня 1994 року, серія А, №303А, п.2958, згідно з яким Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. Згідно\~ ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивачка при подачі позову до суду сплатила судовий збір у розмірі 1211,20 грн та її представник заявив клопотання, про залишення даних витрат за позивачкою без відповідного відшкодування.

Outcome: approved