Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-25 00:00:00

Позивач АТ «Харківобленерго» звернувся в суд з позовом до [PERSON] про стягнення суми донарахувань по акту порушення ПРРЕЕ, посилаючись на те, що відповідач є побутовим споживачем електричної енергії, та відповідно до вимог законодавства зобов`язаий, зокрема: дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; оплачувати спожиту-електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та правил; вносити плату за спожиту електричну енергію виключно на поточний рахунок із спеціальним режимом використання енергопостачальника в уповноваженому банку. 14.09.2017 року з споживачем укладено договір про користування електричною енергією (договір), який діє до цього часу, відповідно до п. 6 Постанови НКРЕКП від 14.03.2018 року № 312 «Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії» зі змінами та доповненнями. 10.07.2020 при огляді електроустановки за адресою: [ADDRESS] , де мешкає відповідач,представниками АТ «Харківобленерго» виявлено порушення п.п. 8.2. «Правил роздрібного ринку електричної енергії», затверджених постановою НКРЕКП від 14.03.2018 року № 312 зі змінами та доповненнями (далі - ПРРЕЕ) пошкодження (самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку) або відсутність засобів вимірювальної техніки (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, установленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує передачу на збереження засобів вимірювальної техніки, та у разі пошкодження засобів вимірювальної техніки за умови втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки), інші дії споживача, які призвели до зміни показів засобів вимірювальної техніки (використання фазозсувного трансформатора, постійних магнітів (у разі невстановлення на/в лічильник індикаторів), пристрою випромінювання електромагнітних полів тощо). За фактом виявленого порушення представниками РРЕ складений акт про порушення № 231277 від 10.07.2020 (акт), де зафіксоване вищезазначене порушення та накреслена графічна схема виявленого порушення на момент перевірки. Крім того здійснено фото- та відео-фіксацію. Під час виявлення, зазначеного у вказаному вище акті порушення та його фіксації у визначений законодавством спосіб, споживач була присутній особисто, підписувати другий примірник акту відмовився, зауважень до зазначеного акту у споживача не було. У передбачені строки ПРРЕЕ на ім`я споживача рекомендованою кореспонденцією направлено запрошення на комісію з розгляду акту про порушення № 231277 від 10.07.2020. На виконання п. 8.2.6 ПРРЕЕ, 25.08.2020 проведено засідання комісії з розгляду даного акту порушення. Рішення комісії з розгляду акту було оформлене протоколом № 44-2020. У протоколі зазначається інформація про причетність побутового споживача до порушення цих ПРРЕЕ, також у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти правил. На підставі пп. 8.4.11 формули 5 ПРРЕЕ, здійснено нарахування по акту № 231277 від 10.07.2020 в сумі 9985,93 грн. Згідно п.20 Договору від 14.09.2017, укладеного між відповідачем та АТ «Харківобленерго» про користування електричною енергією, несе відповідальність за порушенняправил користування електричною енергієюта розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку. Враховуючи що протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка відповідач у добровільному порядку суму нарахувань по акту не сплатила, позивач вважає, що його порушене право підлягає захисту шляхом стягнення з відповідача суми нарахувань по акту в сумі 9985,93 грн. у примусовому порядку. Ухвалою судді Октябрського районного суду м. Полтави від 16.06.2023 відкрито провадження у справі, яку вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження. Представник позивача у судове засідання не з`явився, просив розглядати справу у його відсутність, проти ухвалення заочного рішення не заперечував. Відповідач, будучи повідомленим про розгляд справи судом за адресою, яка є зареєстрованим у встановленому законом порядку його місцем проживання, у судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, відзив на позовну заяву не подавав. За таких обставин судом відповідно до ст. ст. 280, 281 ЦПК України постановлено ухвалу про заочний розгляд справи. Дослідивши наявні матеріали справи, суд вважає позов обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню з таких підстав. Згідно дост. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є частиною національного законодавства, кожна людина при визначенні її громадянських прав і обов`язків має право на справедливий судовий розгляд. Відповідно до ч 1ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно дост. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Згідно з ч.ч. 2, 3ст. 12 ЦПК України, учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У відповідності до ч. 1ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цьогоКодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно з ч.ч. 1, 5, 6ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно дост.714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору постачання енергетичними та іншими ресурсами. Взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами регулюються Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затверджені Постановою національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 № 312 (ПРРЕЕ) зі змінами і доповненнями. Пунктом 5.5.5. Правил роздрібного ринку електричної енергії закріплено, що споживач електричної енергії зобов`язаний користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів). Згідно з п.п. 3 п. 8.2.4. у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4. Відповідно до п. 8.2.5. ПРРЕЕ, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи). Згідно з п.п. 3 п. 8.4.2. ПРРЕЕ визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі пошкодження (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу лічильника тощо) або відсутність засобів вимірювальної техніки (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, установленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує передачу на збереження засобів вимірювальної техніки, та у разі пошкодження засобів вимірювальної техніки за умови втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки), інші дії споживача, які призвели до зміни показів засобів вимірювальної техніки (використання фазозсувного трансформатора, постійних магнітів (у разі невстановлення на/в лічильник індикаторів), пристрою випромінювання електромагнітних полів тощо). Відповідно до п. 8.2.6 ПРРЕЕ, на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Необлікованою електричною енергією, як зазначено в п. 1.1.2 ПРРЕЕ, є обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом в електромережі, що належать іншим власникам електричних мереж, але не врахований розрахунковими засобами комерційного обліку або врахований неправильно. Згідно п. 20 Договору від 14.09.2017, укладеного між відповідачем та АТ «Харківобленерго» про користування електричною енергією, несе відповідальність за порушенняправил користування електричною енергієюта розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку. Пунктом 8.9. Договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії, укладеного між відповідачем [PERSON] та АТ «Харківобленерго», у разі виявлення однією із Сторін порушень умов Договору іншою стороною, за які законодавством передбачене застосування санкцій чи які тягнуть за собою збитки, недоотриману продукцію або вигоду тощо, на місці оформлюється двосторонній акт порушень. Акт складається у присутності представників обох Сторін у двох примірниках. Сторона, дії або бездіяльність якої стала причиною складання акта, має право внести до акта свої зауваження. Сторона, яка виявила порушення своїх прав, зобов`язана попередити іншу Сторону про необхідність складення акта. Сторона, яка здійснила таке порушення, не може без поважних причин відмовитись від складення та підписання відповідного акту. [PERSON] є побутовим споживачем електричної енергії, та відповідно до вимог законодавства зобов`язана, зокрема: дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; оплачувати спожиту-електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та правил; вносити плату за спожиту електричну енергію виключно на поточний рахунок із спеціальним режимом використання енергопостачальника в уповноваженому банку. 14.09.2017 року з споживачем укладено договір про користування електричною енергією (договір), який діє до цього часу, відповідно до п. 6 Постанови НКРЕКП від 14.03.2018 року № 312 «Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії» зі змінами та доповненнями. 10.07.2020 при огляді електроустановки за адресою: [ADDRESS] , де мешкає відповідач, представниками АТ «Харківобленерго» виявлено порушення п.п. 8.2. «Правил роздрібного ринку електричної енергії», затверджених постановою НКРЕКП від 14.03.2018 року № 312 зі змінами та доповненнями (далі - ПРРЕЕ) пошкодження (самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку) або відсутність засобів вимірювальної техніки (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, установленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує передачу на збереження засобів вимірювальної техніки, та у разі пошкодження засобів вимірювальної техніки за умови втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки), інші дії споживача, які призвели до зміни показів засобів вимірювальної техніки (використання фазозсувного трансформатора, постійних магнітів (у разі невстановлення на/в лічильник індикаторів), пристрою випромінювання електромагнітних полів тощо). За фактом виявленого порушення представниками РРЕ складений акт про порушення № 231277 від 10.07.2020 (акт), де зафіксоване вищезазначене порушення та накреслена графічна схема виявленого порушення на момент перевірки. Крім того здійснено фото- та відео-фіксацію. Під час виявлення, зазначеного у вказаному вище акті порушення та його фіксації у визначений законодавством спосіб, споживач була присутній особисто, підписувати другий примірник акту відмовився, зауважень до зазначеного акту у споживача не було. У передбачені строки ПРРЕЕ на ім`я споживача рекомендованою кореспонденцією направлено запрошення на комісію з розгляду акту про порушення № 231277 від 10.07.2020. На виконання п. 8.2.6 ПРРЕЕ, 25.08.2020 проведено засідання комісії з розгляду даного акту порушення. Рішення комісії з розгляду акту було оформлене протоколом № 44-2020. У протоколі зазначається інформація про причетність побутового споживача до порушення цих ПРРЕЕ, також у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти правил. На підставі пп. 8.4.11 формули 5 ПРРЕЕ, здійснено нарахування по акту № 231277 від 10.07.2020 в сумі 9985,93 грн. Згідно п. 20 Договору від 14.09.2017, укладеного між відповідачем та АТ «Харківобленерго» про користування електричною енергією, несе відповідальність за порушенняправил користування електричною енергієюта розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку. Враховуючи що протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка відповідач у добровільному порядку суму нарахувань по акту не сплатила, позивач вважає, що його порушене право підлягає захисту шляхом стягнення з відповідача суми нарахувань по акту в сумі 9985,93 грн. у примусовому порядку За таких обставин, суд дійшов висновку, що заявлені позовні вимоги Акціонерного товариства «Харківобленерго» обґрунтовані та підлягають задоволенню з урахуванням досліджених у судовому засіданні доказів. При цьому суд наголошує, що судове доказування - це діяльність учасників процесу при визначальній ролі суду по наданню, збиранню, дослідженню і оцінці доказів з метою встановлення з їх допомогою обставин цивільної справи. При цьому, збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановленихЦПК України. Доказування є єдиним шляхом судового встановлення фактичних обставин справи і передує акту застосування в судовому рішенні норм матеріального права, висновку суду про наявність прав і обов`язків у сторін. У відповідності до частини 1статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи. Згідностатті 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Відповідно дост. 78 ЦПК Українисуд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Відповідно достатті 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 2ст. 43 ЦПК Україниобов`язок надання усіх наявних доказів до початку розгляду справи по суті покладається саме на осіб, які беруть участь у справі. Положеннямист. 89 ЦПК Українивстановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Таким чином, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, враховуючи те, що обставини, на які посилається позивач як на підставу позовних вимог знайшли своє підтвердження в судовому засіданні, суд ухвалює рішення про задоволення позовних вимог. Європейський суд з прав людини зазначав, що пункт перший статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (рішення у справі «Проніна проти України», від 18 липня 2006 року № 63566/00, § 23). Питання розподілу судових витрат суд вирішує у відповідності достатті 141 ЦПК України.

Outcome: approved