Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-23 00:00:00

16.01.2023 позивач [PERSON] звернулась до суду із позовною заявою до [PERSON] про стягнення витрат необхідних для усунення пошкоджень балкону та стягнення моральної шкоди, в якій прохала стягнути з відповідача матеріальну шкоду згідно із сумою вказаною у висновку судового будівельно технічного експерта та моральну шкоду в сумі 40\~000 грн., судові витрати. Позивач подала разом з позовною заявою клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи. В обґрунтування позову зазначила, що вона є власницею квартири за адресою: [ADDRESS] , яка знаходиться на тринадцятому поверсі чотирнадцятиповерхового будинку. У квартирі є балкон площею 5,5 кв.м Поверхом вище розташована квартира [ADDRESS] , яка належить відповідачці. Технічний стан балконної плити у цій квартирі має дефекти, що знижує несучу здатність конструкції. Балконна плита відповідачки перебуває у стані непридатному до нормальної експлуатації. У серпні 2011 року позивач встановила сучасний балкон із металопластикового профілю та пластикового склопакету. Із 2010 року позивач повідомляла відповідачку про проблеми з балконною плитою, оскільки від цього залежить технічний стан та нормальна експлуатація балкону, належного позивачу, оскільки її балконна плита для неї служить підлогою, а для позивача стелею балкону. Вже понад 12 років позивач отримує негативні емоції та переживання з приводу пошкодження спочатку дерев`яного, а тепер металопластикового балкону. Упродовж всіх цих років вона змушена терпіти та відчувати дискомфорт у зв`язку з постійним затопленням стелі та стін балкону, докладати додаткових зусиль для нормалізації його стану; купляти засоби та проводити роботи по знищенню плісняви та грибка, проводити косметичний ремонт. Моральну шкоду, яка полягає у душевних стражданнях у зв`язку з пошкодженням майна, позивач оцінює у 40\~000 грн. 07.02.2023 року ухвалою Октябрського районного суду м.Полтави відкрито провадження в даній справі за правилами загального позовного провадження. 11.04.2023 ухвалою Октябрського районного суду м.Полтави призначено судову будівельно-технічну експертизу. 18.12.2023 року до Октябрського районного суду м.Полтави надійшли матеріали цивільної справи №554/438/23 та висновок експерта. 26.01.2024 року позивач подала заяву про збільшення позовних вимог, в якій просила стягнути матеріальну шкоду в сумі 10\~152,00 грн., моральну шкоду в сумі 40 000 грн., просила зобов`язати відповідача [PERSON] вчинити дії виконати ремонтні роботи залізобетонних плит балкону: замазування тріщин, місцеве підсилення плит, улаштування гідроізоляції, стягнути судові витрати в сумі 19055,20 грн. 31.01.2024 року Октябрський районний суд м. Полтави закрив підготовче провадження у справі та призначив справу до судового розгляду по суті. Під час вказаного підготовчого судового засідання стороні позивача було роз`яснено положення ст. ст. 12, 13 ЦПК України, а також з`ясовано у сторони позивача щодо суб`єктного складу позивача та відповідача, який позивач залишила незмінним та клопотань з цього приводу не було заявлено. У судовому засіданні представник позивача адвокат Черевична Ю.О. позовні вимоги у редакції заяви про збільшення позовних вимог підтримала та просив їх задовольнити. Вказувала, що висновком судової будівельно-технічної експертизи підтверджується, що внаслідок того, що відповідач не проводила ремонтні роботи бетонної плити на балконі, у позивача відбувалося залиття балкону, і їй було спричинено матеріальну та моральну шкоду. ЖЕК вносив припис відповідачу про проведення стяжки, але відповідач відмовляється самостійно відремонтувати бетонну плиту. Вказана бетонна плита швидко деформується, у ній чисельні тріщини. Оскільки ця плита для відповідача є підлогою, то для позивача це стеля. Бетонна плита перебуває у незадовільному стані, залиття балкона відбуваються внаслідок атмосферних опадів. Вважають, що тільки відшкодуванням моральної та майнової шкоди неможливо належним чином захистити позивача від тих порушень, які здійснюються відповідачем. Позивач повністю підтримала позовні вимоги. Вказувала, що їй внаслідок тривалого порушення її прав завдано значну моральну шкоду. Вона готова була за власний кошт провести цей ремонт, але відповідач не погоджується. У судовому засіданні представник відповідача адвокат Бибик В.А. проти задоволення позовних вимог заперечував. Вказував, що відповідач не заперечує технічний стан стіни та плити. Проте вказаний ремонт повинен проводити виконавець послуг, який здійснює певні профілактичні дії, а потім усуває пошкодження. Стан стіни та бетонної плити не є наслідком неправомірних дій відповідача [PERSON] , вона не є належним відповідачем. Належним відповідачем є балансоутримувач. У судовому засіданні [PERSON] пояснила, що навмисних дій щодо пошкодження плити балкону, опорядженню балкону, встановленим у 2011 році гр. [PERSON] не завдавала, не заливала водою, не здійснювала механічного впливу, не перевантажувала балконну плиту встановленням балконних рам та бетонуванням. На її переконання, затікання і руйнація краю плити та поява грибка здійснюється тому, що металопластикові рами встановлені з виступом за край балконної плити на парапетне огородження і прикриті широким козирком, шви між огороджуючими конструкціями та балконною металопластиковою рамою заповнені монтажною піною, що запобігає повітряпроникненню у приміщення балкону (висновок судового експерта стор.23, де також зазначено що відповідно до вимог стандартів «шви повинні бути водонепроникними»). Поява грибка свідчить про відсутність вентиляції. Вказані дії несуть за собою ризик руйнації цілісності краю плити під вітровим навантаженням і затікання в місцях примикання, також запінення у 2011 монтажною піною простору між рамою і плитою балкону не гарантує повної герметизації від потрапляння опадів, талої води від накопиченого снігу на широких козирках, що заведені під балконну плиту та сприяють затриманню вологи в нижній частині і краю плити, що руйнує та не відповідає проектному рішенню фасаду будинку. Простір між балконною рамою та залізобетонними плитами заповнений монтажною піною, товщина шва становить від 5 до 10 мм, встановлення конструкції для сушіння білизни, що передбачає засверлення і може спричинити руйнацію балконної плити між 13 і 14 поверхом, встановлення широких козирків, на яких накопичуються опади у вигляді дощу і снігу, та сприяють замоканню краю та нижньої частини плити та не дають просушуватись залізобетонній конструкції плити. Вважає, що проводити ремонтні роботи несучої огороджуючої конструкції (балконної плити) повинна спеціалізована будівельна організація, яка відповідає за якість виконання робіт на замовлення балансоутримувача будинку. Суд, заслухавши учасників справи, дослідивши матеріали справи, оцінивши надані докази, приходить до такого висновку. Встановлено, що відповідно до Свідоцтва про право власності на житло від 24.01.1994 року, виданого відділом приватизації житла В/ч [NUMBER] від 24.01.1994 року, [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] є власниками квартири [ADDRESS] (а.с. 13), яке зареєстроване в реєстрові книзі № 131 за реєстровим № 17540 (а.с. 14). Водночас у судовому засіданні стало відомо, що співвласник квартири [ADDRESS] , [PERSON] помер, і інші співвласники є фактичними спадкоємцями цієї квартири, але документів, що підтверджують вказану обставину, а також отримання належної його частки квартири у спадщину позивачем не надано. Відповідно до технічного паспорту вказана квартира складається з двох жилих кімнат житловою площею 26,6 кв.м, загальною площею 53,50 кв.м, балкон становить площу 5,5 кв.м (а.с.15-17). Над квартирою [ADDRESS] знаходиться квартира [ADDRESS] , власниками якої є [PERSON] , [PERSON] (а.с. 55), що підтверджується Свідоцтвом про право власності на житло від 26.08.1998 року, виданого Відділом приватизації 22-ої Господарсько-розрахункової дільниці. Відповідно до технічного паспорту загальна площа квартири [ADDRESS] від 15.09.2021 року становить 50,3 кв.м, житлова площа 26,1 кв.м., балкон площею 2,1 кв.м (а.с.51-54). Відповідно до листа Управління житлово-комунального господарства Виконавчого комітету Полтавської міської ради від 07.03.2023 року № 01-06-02.2-03/: «За інформацією комунального підприємства «Житлово-експлуатаційна організація №2» Полтавської міської ради житловий будинок по [ADDRESS] прийнято на обслуговування підприємства з 01.04.2012 року… Відповідно до пункту 8.14. ДБН В.3.3-2-2009 «Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт» при проектуванні, реконструкції, капітальних ремонтів і перепланувань окремих квартир заборонено: утеплення і скління існуючих балконів і лоджій; влаштування нових і розширення існуючих віконних і балконних прорізів; зміна форм і кольорів віконних рам і балконних дверей…» (а.с. 59). Відповідно до висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи у цивільній справі № 554/438/23: 1. Технічний стан балконних залізобетонних плит, які розташовані між квартирами [ADDRESS] та [ADDRESS] , характеризується як незадовільний експлуатація можлива лише при умові проведення ремонту, плити не придатні для нормальної експлуатації. 2. Найбільш ймовірною причиною виникнення тріщини у віконному склі балконної рами у квартирі [ADDRESS] є неправильний монтаж склопакету. 3. Технічний стан опорядження балкону квартири [ADDRESS] характеризується як незадовільний експлуатація можлива лише при умові проведення ремонту. 4. Найбільш ймовірною причиною виникнення тріщини у віконному склі балконної рами у квартирі [ADDRESS] є неправильний монтаж склопакету. Причиною пошкодження опорядження балкону у квартирі [ADDRESS] є незадовільний технічний стан балконних плит, який виник внаслідок невиконання або неякісного виконання робіт по запобіганню протікань з вище розташованого балкону. 5. Вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкодження скління балконної рами квартири [ADDRESS] , з урахуванням ПДВ, становить 10\~152,00 грн. 6. Вартість витрат необхідних для облаштування окремої від балконної плити конструкції покриття балкону в квартирі [ADDRESS] , з урахуванням ПДВ, становить 84083,00 грн. Визначена вартість витрат на облаштування окремої від балконної плити конструкції покриття балкону є орієнтовною і може бути уточнена після розроблення детально розробленої проектної робочої документації, яка повинна включати в себе проект організації ведення будівельних робіт. 7. Двокамерний склопакет, який має тріщину у зовнішньому склі, встановлений у балконну раму не у відповідності до вимог Державного стандарту України, що діяв на 2011 рік. (а.с.96-129). Відповідно до частин першої та другої статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. \~Моральна шкода полягає, зокрема\~ у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів , у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна \~(частина перша та друга статті 23 ЦК України). Загальне положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди визначено у статті 1166 ЦК України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.\~Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Для застосування такої міри цивільно-правової відповідальності як відшкодування збитків, необхідною є наявність усіх чотирьох елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправна поведінка (рішення, дії чи бездіяльність) завдавача шкоди; наявність збитків; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та завданими збитками (збитки мають бути наслідком саме протиправної поведінки завдавача шкоди, а не якихось інших обставин, зокрема, дій самого потерпілого або третіх осіб); вина правопорушника. Тобто відшкодуванню підлягають збитки, що стали безпосереднім і невідворотним наслідком порушення боржником зобов`язання чи завдання шкоди. Такі збитки є прямими. Збитки, настання, яких можливо було уникнути, які не мають зазначеного прямого причинно-наслідкового зв`язку є опосередкованими та не підлягають відшкодуванню. Зокрема, подібний висновок наведений у постанові Верховного Суду від 26.08.2021 у справі №910/9046/20. Згідно із ст.382 ЦК України квартирою є ізольоване помешкання в житловому будинку, призначене та придатне для постійного у ньому проживання. Усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку. Спільним майном багатоквартирного будинку є приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб усіх співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташований багатоквартирний будинок та його прибудинкова територія, у разі державної реєстрації таких прав. Згідно ДБН В. 2.2-15-2005 балкон це виступаюча із площини фасада стіни огороджена площадка, яка слугує для відпочинку в літній час (С.29 ДБН В. 2.2-15-2005). Згідно п.1\~ч.1\~ст.5\~ЗУ «Про\~житлово-комунальні\~послуги» передбачено,\~що до\~житлово-комунальних\~послуг належать\~житлова послуга\~ послуга\~з управління\~багатоквартирним будинком.\~Послуга з\~управління багатоквартирним\~будинком включає: забезпечення\~утримання спільного\~майна багатоквартирного\~будинку,\~зокрема прибирання\~внутрішньобудинкових приміщень\~та прибудинкової\~території,\~якщо прибудинкова\~територія,\~за даними\~Державного земельного\~кадастру,\~знаходиться у\~власності або\~користуванні співвласників\~багатоквартирного будинку\~відповідно до\~вимог законодавства,\~виконання санітарно-технічних\~робіт,\~обслуговування внутрішньобудинкових\~систем (крім\~обслуговування внутрішньобудинкових\~систем,\~що використовуються\~для надання\~відповідної комунальної\~послуги у\~разі укладення\~індивідуальних договорів\~з обслуговуванням\~внутрішньобудинкових систем\~про надання\~такої послуги,\~за умовами\~яких обслуговування\~таких систем\~здійснюється виконавцем),\~утримання ліфтів\~тощо; купівлю\~електричної енергії\~для забезпечення\~функціонування спільного\~майна багатоквартирного\~будинку; поточний\~ремонт спільного\~майна багатоквартирного\~будинку; інші додаткові послуги, які можуть бути замовлені співвласниками багатоквартирного будинку. Згідно із п.2.2.2. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Держком України з питань житлово-комунального господарства № 76 від 17.05.2005 року, виявлені |під час оглядів дефекти, деформації конструкцій або обладнання будинків, що можуть призвести до зниження несучої й стійкості конструкцій або будинків, обвалів чи порушення нормальної роботи обладнання, усуваються виконавцем послуг із залученням, у разі необхідності, спеціалізованої організації. Виконавиць послуг повинен уживати термінових заходів для забезпечення безпеки людей, попередження подальшого розвитку деформацій, а також негайно інформувати про те, що трапилося, власника будинку чи уповноважену ним особу. Відповідно до вказаних Правил балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд (далі - балансоутримувач) власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом. Виконавець послуг - суб`єкт господарювання, предметом діяльності якого є надання житлово-комунальної послуги споживачу відповідно до умов договору. Відповідно до п. 2.5. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Держком України з питань житлово-комунального господарства № 76 від 17.05.2005 року, капітальний ремонт комплекс ремонтно-будівельних робіт, який передбачає заміну, відновлювання та модернізацію конструкцій і обладнання будівель у зв`язку з їх фізичною зношеністю та руйнуванням, |поліпшення експлуатаційних показників, а також покращення планування будівлі і благоустрою території без зміни будівельних габаритів об`єкта. Згідно із п. 4.2. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій», затверджених наказом Держком України з питань житлово-комунального господарства № 76 від 17.05.2005 року, під час експлуатації будинку необхідно забезпечувати: -заданий температурно-вологісний режим усередині будинку; -справний стан стін для сприйняття навантажень (конструктивну міцність); -усунення ушкоджень стін у міру виявлення, не допускаючи їх подальшого розвитку; -теплозахист, вологозахист зовнішніх стін. Інженерно-технічні \~ \~ \~ \~працівники \~ \~ \~ \~виконавця послуг повинні знати конструктивну схему стін будинку, проектні характеристики і міцність матеріалів стін будинку, нормативні вимоги до конструкцій. Не допускаються деформації конструкцій, відхилення конструкцій від вертикалі й осідання конструкцій, розшарування рядів кладки, руйнація і вивітрювання стінового матеріалу, провисання і випадання цеглин. Не допускається ослаблення кріплень виступаючих деталей стін: карнизів, балконів, пасків, кронштейнів, розеток, тяги та ін., руйнація й ушкодження облицювального шару, у тому числі лицювальних плиток. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Щоб запобігти руйнації облицювання, штукатурки й фарбованих шарів фасаду слід не допустити зволоження стін атмосферною, технологічною, побутовою вологою. Не допускається покриття фасаду паронепроникним матеріалом. Усі частини фасадів, що виступають, пояски, виступи, парапети, віконні і балконні відливи повинні мати металеві покриття з оцинкованої покрівельної сталі або керамічних плиток із замуровуванням крайок, у стіни (укоси) або в лицювальний шар. Захисні покриття повинні мати ухил не менше 3% і винос від стіни не менше 50 мм. Згідно із п.п.1.2. 2.3. Примірного переліку послуг утримання будинків і споруд, та прибудинкових територій та послуг з ремонту приміщень, будинків, споруд, затверджених наказом Держком України з питань житлово-комунального господарства №150 від 10.08.2004 року передбачено: 1.2.2. Стіни Частковий ремонт кам`яних стін та кам`яного облицювання цоколю та стін. Розчищення від старого розчину та герметизація (ущільнювачами та мастиками) стиків великоблокових та великопанельних стін. Мурування на розчині цеглин, що вивітрилися або випали в окремих місцях. Усунення різних дрібних несправностей у зовнішніх та внутрішніх (капітальних) стінах, що не пов`язане з перемуруванням або кріпленням стін, а також із зміною вінців по периметру (у дерев`яних будинках). Пробивання дрібних (до 0,05 м-2) наскрізних отворів, гнізд та борозен у цегляних стінах загальною кількістю не більше 10 шт. Дрібний ремонт бетонних та залізобетонних стін в окремих місцях. 2.3. Фасади будівель Відновлення зовнішньої штукатурки з подальшим фарбуванням фасадів будівель. Відновлення лицювальних плиток фасаду будівлі із заміною окремих плиток новими або обштукатурювання цих місць з подальшим фарбуванням під колір лицювальних плит. Відновлення та переробка тяг карнизів, поясків, сандриків та інших виступних частин фасаду будівлі. Суцільна заміна та встановлення водостічних труб, а також усіх зовнішніх металевих та цементних покриттів на виступних частинах фасаду будівлі. Суцільне фарбування фасаду будівлі стійкими фарбами. Заміна або улаштування нових ґрат та огорож на дахах і балконах будівель. Заміна або підсилення усіх несучих та захисних конструкцій балконів та еркерів. Відновлення ліпнини та ліпних прикрас. Зміна карнизних жолобів та перекриття покрівлі карнизів. Відновлення старих або встановлення нових воріт. 2.7.8. Великий ремонт та заміна балконів. Відповідно до висновку експерта «натурним обстеженням встановлено, що конструкції стін, залізобетонні парапетні плити, козирок над балконом квартири [ADDRESS] мають руйнації, як то: -зовнішня поверхня стіни вивітрювання розчину, відколи, відшарування, відпадання ложкової (фасадної) частини цегли; -залізобетонні парапетні плити масові пошкодження, відколи та руйнації бетону; -залізобетонні плити карнизу масові пошкодження у вигляді крихкості, відколів та руйнацій цементного покриття, руйнації захисного шару арматури з бетону по краю плити; оголення крайнього поясу арматури; часткове оголення поясу арматури, поперечних та поздовжніх тріщин в плиті, гідроізоляція відсутня. Технічний стан зовнішньої стіни над квартирами [ADDRESS] , [ADDRESS] та залізобетонних парапетних плит і плит козирка, як і плити балконних плит між квартирами [ADDRESS] , [ADDRESS] , характеризується як незадовільний, конструкції не придатні для нормальної експлуатації. Тобто, руйнації залізобетонних конструкцій у житловому будинку, які не захищені від впливу природніх факторів (зволоження, замерзання, вивітрювання) носять масовий характер» (а.с. 102 зворот, с. 14 висновку). Як встановлено у судовому засіданні, послугу з управління багатоквартирним будинком за адресою: [ADDRESS] здійснює Комунальне підприємство «Житлово-експлуатаційна організація № 2». Як передбачено ст.ст. 76,77 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Відповідно до ст.ст. 79, 80 ЦПК України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Згідно з ч. 2 ст. 78 ЦПК України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Відповідно до ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Як установлено ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Проаналізувавши вищевикладене, суд приходить до висновку, що позивачем не доведено спричинення їй матеріальної\~\~ шкоди саме відповідачем [PERSON] , оскільки підтоплення балкону квартири [ADDRESS] відбувається внаслідок атмосферних опадів, зокрема, дощовою водою тощо. Позивачем не доведено причинно-наслідковий зв`язок між бездіяльністю відповідача [PERSON] та наслідками у вигляді спричинення майнової шкоди позивачу. Суд вважає, що шкода завдана зовнішнім елементам багатоквартирного будинку, тому відповідальність за неналежне утримання зовнішніх елементів балконної плити, зовнішньої частини капітальної стіни будинку та опорядження балкону несе балансоутримувач будинку. Отже, відновлювальний ремонт пошкоджень зовнішніх елементів багатоквартирного будинку повинен покладатись на балансоутримувача будинку. Внаслідок систематичного непроводення поточних ремонтів зовнішніх елементів будинку призвело до занедбаного стану зовнішніх елементів балконної плити, зовнішньої частини капітальної стіни будинку та опорядження балкону. Таким чином, суд відмовляє у задоволенні позовних вимог щодо стягнення майнової шкоди. Враховуючи те, що суд відмовив у задоволенні позовних вимог щодо стягнення майнової шкоди, то похідна від цього позовна вимога про стягнення моральної шкоди також не підлягає задоволенню.

Outcome: dismissed