Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-25 00:00:00

\~ \~ \~ \~ТОВ «ФК «Ріальто» звернулось з позовом до [PERSON] про стягнення грошових коштів, вказуючи, що 01.07.2023 між Товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Ріальто» (торгова марка «Monetka») та [PERSON] укладено договір №230701-62962-1, відповідно до якого [PERSON] отримала кредит у розмірі 5000,00 гривень, строком на 150 днів, шляхом переказу на платіжну картку № [NUMBER] емітовану АТ «КБ «Приватбанк»» зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 3,5% від суми кредиту за кожен день користування. Кредитний договір укладено в електронному вигляді шляхом реєстрації відповідача на веб-сайті в мережі інтернет https://monetka.ua або https://monetka.com.ua та підписання кредитного договору електронним підписом з одноразовим ідентифікатором, відповідно до ЗУ «Про електронну комерцію». Відповідач належним чином не виконав свої зобов`язання за кредитним договором. У зв`язку з порушеннями зобов`язань, заборгованість за договором №230701-62962-1 від 01.07.2023 станом на 21.05.2024 становить 31250,00 грн, яку товариство просило стягнути з [PERSON] , а також судові витрати у розмірі 2422,40 гривень та 9000,00 гривень витрат на правову допомогу. \~ \~ \~ \~Ухвалою Мукачівського міськрайонного суду від 29.05.2024 відкрито провадження по справі, визначено розгляд справи проводити у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. \~ \~ \~ \~Представник позивача у судове засідання не з`явився, про дачу, час та місце судового засідання повідомлений належним чином, подав заяву про розгляд справи за його відсутності, телефонограмою проти розгляду справи у заочному порядку не заперечував. \~ \~ \~ \~Відповідач у судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причину неявки суд не повідомив. \~ \~ \~ \~Судом проведено заочний розгляд справи, оскільки встановлено наявність умов, що передбачені ч.1 ст.280 ЦПК України для такого порядку розгляду. \~ \~ \~ \~З`ясувавши всі обставини справи та перевіривши їх доказами, суд приходить до наступного. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що 01.07.2023 між ТОВ «Фінансова компанія «Ріальто» та [PERSON] укладено договір № 230701-62962-1, відповідно до якого позивач надав відповідачу грошові кошти у сумі 5000,00 гривень строком на 150 днів, шляхом переказу суми кредиту на електронний платіжний засіб 516875хххххх1960, що належить [PERSON] , зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 3,5 % від суми кредиту за кожен день користування, річна процентна ставка становить 1277,50% . \~ \~ \~ \~Кредитний договір укладено в електронному вигляді шляхом реєстрації відповідача на веб-сайті в мережі Інтернет https://monetka.com.ua та підписання кредитного договору електронним підписом з одноразовим ідентифікатором відповідно до ЗУ «Про електрону комерцію». \~ \~ \~ \~ТОВ «ФК «Ріальто» зобов`язання за договором виконало у повному обсязі, надало відповідачу кредитні кошти в сумі 5000,00 грн, що підтверджується чеком від 01.07.2023, але відповідач не виконав свої зобов`язання за договором та не сплатив товариству грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом. \~ \~ \~ \~За ч.1 ст.205 ЦК України правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст.207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку. \~ \~ \~ \~Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). \~ \~ \~ \~Використання при вчиненні правочинів факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного, електронного або іншого копіювання, електронного підпису або іншого аналога власноручного підпису допускається у випадках, встановлених законом, іншими актами цивільного законодавства, або за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідного аналога їхніх власноручних підписів. \~ \~ \~ \~У відповідності до ст.6 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (ч.1 ст.627 ЦК України). \~ \~ \~ \~За змістом ст.ст. 626,628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. \~ \~ \~ \~Частиною 1 ст. 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. \~ \~ \~ \~Якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася (ч. 2 ст.639 ЦК України). \~ \~ \~ \~Абзац 2 ч.2 ст. 639 ЦК України передбачає, що договір, укладений за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем за згодою обох сторін вважається укладеним в письмовій формі. \~ \~ \~ \~Будь-який вид договору, який укладається на підставі Цивільного або Господарського кодексів України може мати електронну форму. Договір, укладений в електронній формі, є таким, що укладений у письмовому вигляді (ст. ст. 205,207 ЦК України). \~ \~ \~ \~Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 9 вересня 2020 року у справі № 732/670/19, від 23 березня 2020 року у справі № 404/502/18, від 7 жовтня 2020 року № 127/33824/19; від 16 грудня 2020 року у справі № 561/77/19. \~ \~ \~ \~Особливості укладання кредитного договору в електронному вигляді визначені ЗУ «Про електронну комерцію». \~ \~ \~ \~Згідно з п. 6 ч. 1 ст.3 ЗУ «Про електронну комерцію» електронний підпис одноразовим ідентифікатором - дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших; електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору. \~ \~ \~ \~При цьому одноразовий ідентифікатор - це алфавітно-цифрова послідовність, що її отримує особа, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір шляхом реєстрації в інформаційно-телекомунікаційній системі суб`єкта електронної комерції, що надав таку пропозицію. Одноразовий ідентифікатор може передаватися суб`єктом електронної комерції, що пропонує укласти договір, іншій стороні електронного правочину засобом зв`язку, вказаним під час реєстрації у його системі, та додається (приєднується) до електронного повідомлення від особи, яка прийняла пропозицію укласти договір (пунктом 12 частини першої статті 3 Закону). \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.3 ст.11 ЗУ «Про електронну комерцію» електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. \~ \~ \~ \~Пропозиція укласти електронний договір (оферта) може бути зроблена шляхом надсилання комерційного електронного повідомлення, розміщення пропозиції (оферти) у мережі Інтернет або інших інформаційно-телекомунікаційних системах (ч. 4 ст. 11 ЗУ «Про електронну комерцію»). \~ \~ \~ \~Згідно з ч. 6 ст. 11 ЗУ «Про електронну комерцію» відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана шляхом: надсилання електронного повідомлення особі, яка зробила пропозицію укласти електронний договір, підписаного в порядку, передбаченому ст. 12 цього Закону; заповнення формуляра заяви (форми) про прийняття такої пропозиції в електронній формі, що підписується в порядку, передбаченому ст. 12 цього Закону; вчинення дій, що вважаються прийняттям пропозиції укласти електронний договір, якщо зміст таких дій чітко роз`яснено в інформаційній системі, в якій розміщено таку пропозицію, і ці роз`яснення логічно пов`язані з нею. \~ \~ \~ \~За правилом ч.8 ст.11 ЗУ «Про електронну комерцію» у разі якщо укладення електронного договору відбувається в інформаційно-телекомунікаційній системі суб`єкта електронної комерції, для прийняття пропозиції укласти такий договір особа має ідентифікуватися в такій системі та надати відповідь про прийняття пропозиції (акцепт) у порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Такий документ оформляється у довільній формі та має містити істотні умови, передбачені законодавством для відповідного договору. \~ \~ \~ \~Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному ст.12 ЗУ «Про електронну комерцію», вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі. Кожний примірник електронного документа з накладеним на нього підписом, визначеним ст.12 цього Закону, є оригіналом такого документа. \~ \~ \~ \~Стаття 12 ЗУ «Про електронну комерцію» визначає яким чином підписуються угоди в сфері електронної комерції. Якщо відповідно до акту цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до ЗУ «Про електронний цифровий підпис», за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів. \~ \~ \~ \~Із системного аналізу положень вище вказаного законодавства вбачається, що з урахуванням особливостей договору щодо виконання якого виник спір між сторонами, його укладання в електронному вигляді через інформаційно-комунікаційну систему позивача можливе за допомогою електронного цифрового підпису відповідача лише за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами цього правочину. \~ \~ \~ \~В іншому випадку електронний правочин може бути підписаний сторонами електронним підписом одноразового ідентифікатора та/або аналогом власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів. \~ \~ \~ \~Таким чином, дії щодо надання довідки про надсилання ідентифікатора на адресу відповідача та подальше підписання одноразовим ідентифікатором пропозиції укласти кредитний договір, відправлення позивачу електронного повідомлення про прийняття пропозиції укласти кредитний договір, перерахування грошових коштів на картку позичальника та отримання ним грошових коштів свідчить, що договір позивачем було підписано, оскільки без виконання вказаних дій в їх сукупності, у тому числі і підписання договору, неможливе отримання грошових коштів. \~ \~ \~ \~У ст.526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст.610 ЦК України\~порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). \~ \~ \~ \~Згідно з ч.1 ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. \~ \~ \~ \~За змістом частини другої ст.625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням установленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів, не встановлений договором або законом. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.1 ст.1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (ч.1 ст.1048 ЦК України). \~ \~ \~ \~Частиною 2 ст.1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. \~ \~ \~ \~Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (ст.1055 ЦК України). \~ \~ \~ \~Відповідно до ст.81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. \~ \~ \~ \~Статтею 76 ЦПК України визначено, що доказами, є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. \~ \~ \~ \~У відповідності до ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). \~ \~ \~ \~Згідно розрахунку заборгованості, станом на 21.05.2024 загальна сума заборгованості [PERSON] за договором №230701-62962 від 01.07.2023 становить 31250,00 грн, в тому числі : \~ \~ \~ \~прострочена заборгованість за сумою кредиту становить 5000,00 грн; \~ \~ \~ \~прострочена заборгованість за комісією становить 0,00 грн; \~ \~ \~ \~прострочена заборгованість по несплаченим процентам становить 26250,00 грн; \~ \~ \~ \~заборгованість по несплаченим процентам за неправомірне користування грошовими коштами, згідно п.3.3. договору становить 0,00 грн; \~ \~ \~ \~строкова заборгованість по несплаченим відсоткам за користування кредитом становить 0,00 грн; \~ \~ \~ \~строкова заборгованість за штрафами і пенями становить 0,00 грн. \~ \~ \~ \~Відповідач будь-яких доказів на спростування наданого позивачем розрахунку заборгованості не надав. \~ \~ \~ \~Таким чином, суд вважає, що позовні вимоги про стягнення з відповідача 31250,00 гривень заборгованості за кредитом підлягають задоволенню із наступних підстав. \~ \~ \~ \~Згідно пункту 1.1 кредитного договору товариство надає позичальникові грошові кошти в розмірі 5000,00 гривень. \~ \~ \~ \~Пунктом 1.2. кредитного договору сторони погодили наступну процентну ставку за користування кредитом - 3,5% від суми кредиту за кожний день користування кредитом у межах строку, визначеного п.1.3. цього договору. \~ \~ \~ \~Пунктом 1.3. кредитного договору встановлено, що строк дії договору від 01.07.2023 сторонами визначений 150 днів (п. 1.3 договору), тобто до 28.11.2023. \~ \~ \~ \~Відповідно пункту 2.4.1. договору позичальник зобов`язаний у встановлений договором строк сплачувати нараховані проценти за користування кредитом та повернути кредит. \~ \~ \~ \~Відповідно до пункту 1.4. договору невід`ємною частиною цього договору є Правила надання грошових коштів у позику, в тому числі і на умовах фінансового кредиту, через мережу інтернет ТОВ «Фінансова компанія «Ріальто», які розміщені на сайті monetka.ua, rialto.com.ua. \~ \~ \~ \~У п.п. 6.2-6.2.2, позичальник, підписуючи даний договір, засвідчив, що ознайомлений, повністю розуміє та погоджується з усіма умовами та змістом договору, додатків до нього та Правил і зобов`язується їх дотримуватись; інформація, надана товариством, забезпечує правильне розуміння позичальником суті фінансової послуги за цим договором без нав`язування її придбання. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідачем відповідно до ст. 81 ЦПК України заперечень на позовні вимоги не подано, як і не подано доказів, що свідчать про неправильність представлених позивачем розрахунків суми кредитної заборгованості, що нарахована згідно умов укладеного договору. \~ \~ \~ \~Водночас судом встановлено, що розрахунок заборгованості проведений з дотриманням узгоджених сторонами умов договору, а відповідач не надав суду жодних належних та допустимих доказів на спростування встановлених судом обставин, а також іншого розрахунку заборгованості. \~ \~ \~ \~Наведені обставини свідчать про те, що між сторонами у цій справі виникли договірні зобов`язання, які випливають з кредитного договору, ними дотримано письмову форму кредитного договору, цей договір є укладеним відповідно до вимог ст. ст. 639, 1054 ЦК України, оскільки передача грошей відбулася і сторонами кредитного договору досягнуто згоди відносно всіх його істотних умов. \~ \~ \~ \~З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку, що вимоги позивача про стягнення з [PERSON] грошових коштів є обґрунтованими та підлягають задоволенню. \~ \~ \~ \~Щодо вимог про стягнення з відповідача витрат на правову допомогу, суд приходить до наступного. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.ч. 1-3 статті 134 ЦПК України разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи. \~ \~ \~ \~У разі неподання стороною попереднього розрахунку суми судових витрат, суд може відмовити їй у відшкодуванні відповідних судових витрат, за винятком суми сплаченого нею судового збору. \~ \~ \~ \~Попередній розрахунок розміру судових витрат не обмежує сторону у доведенні іншої фактичної суми судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами за результатами розгляду справи. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. \~ \~ \~ \~Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: \~ \~ \~ \~1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); \~ \~ \~ \~2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); \~ \~ \~ \~3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; \~ \~ \~ \~4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. \~ \~ \~ \~У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. \~ \~ \~ \~Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами. \~ \~ \~ \~Відповідно до правової позиції, викладеної зокрема у постанові Верховного Суду від 15 квітня 2020 року у справі № 199/3939/18-ц (провадження № 61-15441св19) витрати на професійну правничу допомогу мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат. \~ \~ \~ \~При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. \~ \~ \~ \~Ті самі критерії застосовує ЄСПЛ, присуджуючи судові витрати на підставі статті 41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Зокрема, у рішеннях від 12 жовтня 2006 року у справі «Двойних проти України» (§ 80), від 10 грудня 2009 року у справі «Гімайдуліна і інших проти України» (§§ 34-36), від 23 січня 2014 року у справі «East/West Alliance Limited» проти України», від 26 лютого 2015 року у справі «Баришевський проти України» (§ 95) зазначено, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим. \~ \~ \~ \~Статтею 137 ЦПК України передбачено, що за результатами розгляду справи витрати на професійну правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: \~ \~ \~ \~1) розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначається згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; \~ \~ \~ \~2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. \~ \~ \~ \~Відповідно до правових висновків висловлених Верховним Судом у справі №922/1964/21 від 16.11.2022 учасник справи повинен деталізувати відповідний опис лише тією мірою, якою досягається його функціональне призначення - визначення розміру витрат на професійну правничу допомогу з метою розподілу судових витрат. Надмірний формалізм при оцінці такого опису на предмет його деталізації, за відсутності визначених процесуальним законом чітких критеріїв оцінки, може призвести до порушення принципу верховенства права. \~ \~ \~ \~При цьому, суд приходить до висновку, що витрати на надану професійну правничу допомогу у разі підтвердження обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості підлягають розподілу за результатами розгляду справи незалежно від того, чи їх уже фактично сплачено стороною чи тільки має бути сплачено. \~ \~ \~ \~Такий висновок суду відповідає правовій позиції Об`єднаної палати Верховного Суду у складі суддів Касаційного господарського суду викладеної у постанові від 3 жовтня 2019 року у справі № 922/445/19, правовим позиціям Верховного Суду викладеним у постановах від 26 червня 2019 року у справі № 813/481/18, від 2 жовтня 2019 року у справі № 815/1479/18, від 29 жовтня 2020 року у справі № 686/5064/20,від 22 січня 2021 року у справі №925/1137/19, від 02 грудня 2020 року у справі №317/1209/19 (провадження №61-21442св19). \~ \~ \~ \~Разом з тим, суд не може на власний розсуд зменшувати розмір витрат на оплату правничої допомоги, який підлягає відшкодуванню. Такого висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у додатковій постанові у справі №755/9215/15-ц (провадження 14-382цс19) від 19.02.2020 року. Саме зацікавлена сторона має вчинити певні дії, спрямовані на відшкодування з іншої сторони витрат на професійну правничу допомогу, а інша сторона має право на відповідні заперечення проти таких вимог, що виключає ініціативу суду з приводу відшкодування витрат на професійну правничу допомогу одній зі сторін без відповідних дій з боку такої сторони. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що 02 червня 2022 року між ТОВ «ФК «Ріальто» та фізичною особою-підприємцем [PERSON] укладено договір про надання юридичних послуг. \~ \~ \~ \~На підставі довіреності ТОВ «ФК «Ріальто» від 15.03.2023 уповноважила адвоката Руденка К.В., [INFO] представляти його інтереси в судах України з усіма правами, які надано позивачу, відповідачу, третій особі та потерпілому. \~ \~ \~ \~На підтвердження виконаних адвокатом робіт (наданих послуг) суду надано укладені між ТОВ «ФК «Ріальто» та ФОП [PERSON] : договір №02/06/2022 про надання юридичних, акт приймання-передачі послуг №207 від 12.01.2024, витяг з реєстру №1 до акту приймання-передачі наданих послуг №207 до договору №02/06/2022 про надання юридичних послуг, а також платіжну інструкцію №1104від 12.01.2024 про перерахування позивачем [PERSON] грошових коштів. \~ \~ \~ \~З витягу з реєстру №1 до акту приймання-передачі наданих послуг №207 до договору №02/06/2022 про надання юридичних послуг вбачається, що ФОП [PERSON] у відповідності до умов договору підготував позовні заяви про стягнення заборгованості: \~ \~ \~ \~- підготовка позовної заяви про стягнення заборгованості з [PERSON] за договором №230701-62962-1 від 01.07.2023 та клопотання про витребування доказів (вартість 8000,00 грн); \~ \~ \~ \~- складання адвокатського запиту про витребування доказів по боржнику з [PERSON] за договором №230701-62962-1 від 01.07.2023 (вартість 1000,00 грн). \~ \~ \~ \~Загальна вартість наданих послуг складає 9000,00 грн. \~ \~ \~ \~Клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката відповідачкою не заявлено. \~ \~ \~ \~Враховуючи вищезазначене, з відповідачки підлягають стягненню витрати позивача на професійну правничу допомогу у розмірі 9000,00 грн на підставі ч.3 ст.133 та ст.ст. 137, 141 ЦПК України. \~ \~ \~ \~Слід зауважити, що при прийняті рішення про стягнення з відповідачки витрат позивача на професійну правничу допомогу суд враховує правову позицію, викладену в постанові Верховного Суду від 01.02.2022 по справі №910/10935/20, відповідно до якої укладення договору про надання професійної правничої допомоги адвокатом як фізичною особою - підприємцем не позбавляє його статусу адвоката, а тому не впливає на правильність розподілу судових витрат у справі. \~ \~ \~ \~Сплачений позивачем судовий збір відповідно до ч.1 ст. 141 ЦПК України у сумі 2422,40 гривень також підлягає стягненню з відповідачки. \~ \~ \~ \~

Outcome: approved