Jurisdiction: civil
Date: 2024-07-01 00:00:00

Позивач звернулась до суду з позовом про визнання права власності в порядку спадкування. Свої вимоги позивач мотивує тим, що [INFO] помер батько її сина [PERSON] , [INFO] , - [PERSON] . За життя [PERSON] успадкував після смерті своєї матері [PERSON] частину квартири [ADDRESS] . Також, відповідно до рішення Деснянського районного суду м.Києва від 16.11.2015 року у справі № 754/11703/15-ц [PERSON] визнав право власності в порядку спадкування за правом представлення на частину спірної квартири. Як зазначає позивач, 16.05.2023 року вона в інтересах сина звернулась до П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори із заявою про відкриття спадкової справи. Проте, оформити спадкові права дитини неможливо, оскільки відсутній оригінал правовстановлюючого документу про право власності на квартиру, а саме свідоцтво про право власності, в зв`язку із чим 16.05.2023 року державний нотаріус Сабадаш О.В. виніс постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій. Інший спадкоємець також успадкував частину квартири за рішенням суду, оскільки також був відсутній оригінал право встановлюю чого документу. Посилаючись на викладені обставини, а також на те, що оригінал правовстановлюючого документу на спадкове майно відсутній/втрачений, а відсутність оригіналу правовстановлюючого документу на спірне майно перешкоджає в оформленні спадщини в нотаріальному порядку, позивач просить задовольнити її вимоги та визнати за малолітнім [PERSON] , [INFO] , право власності в порядку спадкування за законом на 1/2 частину квартири [ADDRESS] . Ухвалою судді Деснянського районного суду м.Києва Скрипки О.І. від 16.04.2024 року відкрито провадження даній цивільній справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання, а також витребувано копію спадкової справи. 20.05.2024 року до суду надійшов відзив представника відповідача [PERSON] . У даному відзиві представник відповідача просить прийняти рішення відповідно до чинного законодавства та розглядати справу в її відсутність. 27.06.2024 року до суду надійшов відзив представника третьої особи [PERSON] на позовну заяву, в якому вона не заперечувала проти задоволення позовних вимог та просила розглянути справу без її та третьої особи участі. Ухвалою Деснянського районного суду м.Києва від 29.06.2024 року закрито підготовче судове засідання та призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження. В судове засідання позивач та її представник [PERSON] не з`явились, надавши заяву про розгляд справи в їх відсутність. Представник відповідача в судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, у відзиві просить розглядати справу в її відсутність. Представник третьої особи, будучи належним чином повідомленою про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилась, у відзиві просить розглядати справу в її відсутність. Враховуючи обставини справи та взаємовідносини сторін, суд вважає можливим розглянути справу у відсутність сторін на підставі наявних доказів. Оскільки сторони по справі в судове засідання не з`явились, відповідно до ст.247 ч.2 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши матеріали справи, дослідивши обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані по справі докази виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Як встановлено в судовому засіданні та вбачається з матеріалів справи, а також встановлено рішенням Деснянського районного суду м.Києва від 16.11.2015 року у справі № 754/11703/15-ц, квартира [ADDRESS] належала [PERSON] , [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності на житло від 14.06.2010 року. [INFO] помер [PERSON] , частку квартири якого успадкувала [PERSON] відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом. [INFO] померла [PERSON] , спадкоємцями якої був її син [PERSON] та онук [PERSON] , які у встановлений законодавством 6-ти місячний строк звернулись із заявами про прийняття спадщини. Рішенням Деснянського районного суду м.Києва від 16.11.2015 року у справі № 754/11703/15-ц визнано за [PERSON] право власності на частину спірної квартири. [INFO] помер [PERSON] , спадкоємцем якого є його малолітній син [PERSON] , [INFO] . 16.05.2023 року позивач, діючи як законний представник малолітньої дитини, звернулась до П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, на підставі чого було заведено спадкову справу № 600/2023. Постановою державного нотаріуса Сабадаш О.В. від 16.05.2023 року відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на частину квартири [ADDRESS] , оскільки до спадкової справи не надано оригіналу документу, що підтверджує право власності померлого на вищевказану частину квартири. Відповідно до ч.1 ст.316 ЦК України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Згідно ст.328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Стаття 392 ЦПК України передбачає, що власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Згідно ст.ст.1216, 1218 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Статтею 1217 ЦК України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ч.1 ст.1222 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Згідно ч.ч.1, 3 ст.1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Згідно ч.1 ст.1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ст.1296 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Статтею 1297 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса або в сільських населених пунктах - до уповноваженої на це посадової особи відповідного органу місцевого самоврядування за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Як встановлено судом, і це підтверджується наявними доказами, померлий [PERSON] за життя успадкував належну його матері частину квартири [ADDRESS] , проте за життя своє право на спадкування не оформив через відсутність правовстановлюючих документів. Після його смерті його спадкоємець - малолітній [PERSON] , [INFO] , від імені якого у встановленому законом порядку звернулась із заявою про прийняття спадщини, успадкував вказане майно, проте позбавлений можливості отримати відповідне свідоцтво та зареєструвати у встановленому законом порядку право власності на нерухоме майно, оскільки правовстановлюючий документ на вказану частку квартири відсутній, чим порушується його право на спадкування, а тому його порушені права підлягають захисту в судовому порядку. Таким чином, аналізуючи зібрані по справі докази, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved