Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-26 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом, в якому просить стягнути з [PERSON] на його користь матеріальну шкоду, спричинену внаслідок залиття, в розмірі 49288,00 грн., витрати на правничу допомогу, витрати пов`язані з проведенням експертизи, відшкодувати сплачений судовий збір. В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що 12 січня 2023 року його квартиру [ADDRESS] було залито власником квартири [ADDRESS] . Внаслідок цього залиття було нанесено майнову шкоду. На підтвердження факту залиття та його наслідки були складенні акти та проведена експертиза з метою виявлення причин і розміру заподіяної шкоди. Також позивач зазначив, що квартира [ADDRESS] належить [PERSON] . Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 08.01.2024 року відкрито провадження у справі. Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 04.03.2024 року закрито підготовче провадження. До суду надійшла заява позивача [PERSON] про розгляд справи за його відсутності із зазначенням щодо підтримання позовних вимог в повному обсязі та ухвалення рішення на підставі наявних у справі доказів. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явилася, повідомлялася про дату, час та місце судового засідання у встановленому законом порядку, причини неявки суду не повідомила, відзиву на позовну заяву не подавала. Представник Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» у судове засідання не з`явився, повідомлявся про дату, час та місце судового засідання у встановленому законом порядку, причини неявки суду не повідомив. До суду надав відзив на позовну заяву, в якому просить задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. За згодою представника позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, враховуючи неявку в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, вивчивши матеріали справи, давши добутому правової оцінки, встановив такі факти та відповідні їм правовідносини. Відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав та їх обтяжень 1/3 квартири [ADDRESS] належить [PERSON] . Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна п квартира [ADDRESS] належить [PERSON] . 12 січня 2023 року сталось залиття квартири [ADDRESS] ; комісією у складі начальника дільниці № 6 [PERSON] , слюсара [PERSON] було складено акт про залиття, аварію, що трапилась на системі теплопостачання, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 10.02.2023 року. 12.01.2023 року згідно акту про залиття, аварію, що трапилась на системі теплопостачання, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 10.02.2023 року зазначено, наступне ми, начальник дільниці № 6 КП «Харківські теплові мережі» [PERSON] , слюсаря [PERSON] , склали цей акт про те, що 12.01.2023 року в будинку [ADDRESS] трапилося залиття, аварія на системі теплопостачання (гарячого водопостачання) в зв`язку з протіканням відсікаючого крану трапилося залиття квартири [ADDRESS] , залито частина кухні, коридор, ванна кімната. Відповідно до\~висновку експерта\~№8911\~за результатами\~проведення будівельно-технічної\~експертизи від\~12.10.2023\~року вартість\~матеріального збитку,\~завданого власнику\~майна складає\~в розмірі\~49288(сорок\~дев`ять тисяч\~сдвісті вісімдесят\~вісім)\~гривень.Відповідно до акту №8911 попереднього розрахунку вартості виконна висновку експерта, експертного дослідження №8911 вартість роботи складає 11471,04 грн., яка сплачена позивачем. Відповідно до ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Використання власності не може завдавати шкоди правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію і природні якості землі. Згідно з ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна. Статтею 319 ЦК України встановлено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.\~\~Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. Власність зобов`язує.\~\~Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Відповідно до ч. 1\~ст. 10 ЖК\~України громадяни зобов`язані дбайливо ставитися до будинку, в якому вони проживають, використовувати жиле приміщення відповідно до його призначення, додержувати правил користування жилими приміщеннями, економно витрачати воду, газ, електричну і теплову енергію. Статтею 151 ЖК України передбачено, що громадяни, які мають у приватній власності будинок (квартиру), зобов`язані забезпечити його схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку прибудинкову територію. Безгосподарне утримання громадянином належного йому\~\~будинку (квартири) тягне за собою наслідки, передбачені цивільним законодавством. Відповідно до Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених Постановою КМУ від 24 січня 2006 року №45, власники квартир зобов`язані використовувати приміщення житлового будинку за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання; не допускати виконання робіт та інших дій, що викликають псування приміщень, приладів та обладнання будинку, порушують умови проживання громадян. Статтею 22 ЦК України визначенов повному обсязі. У ч.2 цієї статті зазначається, що збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або , що особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Так, відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини. У зазначеній нормі права, яка встановлює загальні підстави відшкодування шкоди в рамках деліктних (позадоговірних) зобов`язань, під шкодою розуміється матеріальна шкода, що виражається в зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права та (або) применшенні немайнового блага (життя, здоров`я тощо). Шкода це не тільки обов`язкова умова, але й міра відповідальності, оскільки завдана шкода (реальна шкода та упущена вигода) відшкодовується в повному обсязі. Цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.\~\~ З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу саме на відповідачів покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. Статтею 1192 ЦК України визначені способи відшкодування шкоди, завданої майну потерпілого. З урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Факт залиття належної позивачу [PERSON] квартири з вини відповідача [PERSON] та розмір завданої шкоди підтверджується письмовими доказами, які містяться в матеріалах справи. Згідно із ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до ЦПК України, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених ЦПК України випадках. Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. В силу принципу змагальності сторони та інші особи, які беруть участь у справі, з метою досягнення рішення на свою користь, зобов`язані повідомити суду істотні для справи обставини, надати суду докази, які підтверджують або спростовують ці факти, а також вчиняти процесуальні дії, спрямовані на те, щоб переконати суд у необхідності постановлення бажаного для них рішення. Частиною 1 статті 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до статті 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. У статті 81 ЦПК України зазначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ЦПК України; доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Як вбачається з положень ч. 1 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Враховуючи вищевикладене суд вважає, що позовні вимоги про відшкодування матеріальної шкоди, спричиненої внаслідок залиття [PERSON] підлягають задоволенню з урахуванням наявних у справі доказів. Питання щодо розподілу судових витрат вирішується відповідно до ст. 141 ЦПК України. На підставі\~викладеного та\~

Outcome: approved