Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-12 00:00:00

Короткий зміст\~позовних вимог,\~а також\~позиції учасників\~справи щодо\~позову. 08 липня 2021 року позивач [PERSON] \~звернулася до\~суду \~з позовом\~до Управління\~філією "Пасажирська\~компанія"\~Акціонерного товариства\~"Українська\~залізниця"\~про визнання\~протиправним та\~скасування акту,\~зобов`язання\~вчинити певні\~дії.\~ \~В обґрунтування\~позову [PERSON] \~вказала,\~що вона\~43\~роки 1\~місяць займала\~посаду провідника\~пасажирського вагона\~філії "Пасажирська\~компанія"\~АТ "Укрзалізниця".\~04\~березня 2021\~року близько\~11\~год.\~50\~хв.\~в період\~робочого часу\~під час\~прямування до\~бухгалтерії та\~відділу кадрів,\~які розташовані\~в будівлі\~адміністративного приміщення\~Харківської вагонної\~дільниці,\~з метою\~з`ясування\~питань про\~нарахування їй\~заробітної плати\~та отримання\~трудової книжки\~для оформлення\~пенсії,\~з нею\~стався нещасний\~випадок,\~внаслідок якого\~вона отримала\~тілесне ушкодження\~у вигляді\~закритого перелому\~лівої променевої\~кістки в\~нижній третині\~з допустимим\~зміщенням.\~16\~березня 2021\~року комісією було складено акт форми Н-1/НП від 16 березня 2021 року щодо розслідування нещасного випадку, що стався з нею 04.03.2021. У вказаному акті комісія дійшла висновку, що нещасний випадок стався з нею у період робочого часу, коли вона не перебувала на робочому місці та не пов`язаний з виробництвом. Позивач зазначає, що вказаний акт є протиправним, таким, що прямо суперечить положенням п. 13 ст. 52 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 № 337, оскільки прямування нею до бухгалтерії та відділу кадрів з питання нарахування заробітної плати та отримання трудової книжки охоплюється положеннями цієї правової норми та відповідно нещасний випадок, який з нею стався у цей час, є пов`язаним з виробництвом. Посилаючись на вказані обставини, позивач просила визнати нещасний випадок, який стався з нею, таким, що пов`язаний з виробництвом, визнати протиправним та скасувати Акт форми Н-1/НП від 16.03.2021 про проведення розслідування нещасного випадку, який стався з нею 04.03.2021 об 11 год 50 хв на території Філії "Пасажирська компанія" АТ "Укрзалізниця", та зобов`язати Управління філією "Пасажирська компанія" АТ "Укрзалізниця" повторно провести розслідування за фактом вказаного нещасного випадку, скласти та видати Акт за формою Н-1. 22.07.2021\~суддею Шевченківського\~районного суду\~Харківської області\~ \~ \~ \~ відкрито\~провадження у\~справі та\~призначено справу\~до розгляду\~у порядку\~загального позовного\~провадження,\~з призначенням\~підготовчого засідання. Ухвалою Шевченківського районного суду Харківської області від 02.09.2021 підготовче провадження у справі було закрито та призначено справу до судового розгляду по суті. Розпорядженням Верховного Суду від 14.03.2022 р. № 7/0/9-22 Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану було змінено територіальну підсудність судових справ Шевченківського районного суду Харківської області на Диканський районний суд Полтавської області. 02.05.2023 ухвалою судді Диканського районного суду Полтавської області Кириченко О.С. вказана справа прийнята до провадження, продовжено судовий розгляд справи у порядку загального позовного провадження. 12.07.2023 до суду надійшов відзив на позов, наданий АТ "Укрзалізниця". У відзиві було вказано, що Філія "Пасажирська компанія" АТ "Укрзалізниця" є лише відокремленим підрозділом АТ "Укрзалізниця", не є окремою юридичною особою і відповідно належним відповідачем у справі є саме АТ "Укрзалізниця". Розслідування нещасного випадку із позивачкою було проведено відповідно до вимог чинного законодавства. Комісія встановила, що згідно з маршрутним листом № 777719752 та графіком роботи і відпочинку в рейсі, 04.03.2021 робочим місцем позивачки був пасажирський вагон поїзду № 59/60 Харків - Одеса, порядковий номер вагону 13, заводський 043-28803, який знаходився на час нещасного випадку з позивачкою на території технічної станції Харків - Сортувальний виробничого підрозділу Харківська вагонна дільниця філії "Пасажирська компанія" АТ "Укрзалізниця". Позивач згідно з графіком повинна була чергувати на вагоні № 13 заводський 043-28803 на технічній станції 04.03.2021 до 12 год. 27 хв., однак безпідставно припинила роботу з чергування на вагоні об 11 год. 50 хв., залишила робоче місце, покинула вагон з метою вирішення власних питань та прийшла до адіміністративного приміщення виробничого підрозділу Харківська вагонна дільниця філії "Пасажирська компанія" АТ "Укрзалізниця". При підійманні по сходах на другий поверх позивач [PERSON] зачепилася ногою за сходинку і впала на ліву руку, встала і пішла у справах. Через 20 хвилин [PERSON] звернулася до медичного пункту на території виробничого підрозділу Харківська вагонна дільниця філії "Пасажирська компанія" АТ "Укрзалізниця", де їй викликали швидку і відправили у лікарню. При проведенні комісією розслідування нещасного випадку було опитано свідків та саму [PERSON] . Зокрема було встановлено, що сходи та плитка були сухими, на час падіння позивачки прибирання сходового маршу не здійснювалося. Безпосередній керівник позивачки - начальник поїзда [PERSON] повідомив, що 04.03.2021 позивачка неповідомивши його, залишила вагон, де повинна була чергувати і пішла в особистих справах. Десь близько 12 год. 30 хв. йому повідомили, що провідник [PERSON] звернулася за наданням медичної допомоги у медпункт, а пізніше була доставлена у лікарню. У поїздку бригада відправилася без цього провідника. Бухгалтер [PERSON] повідомила, що 04.03.2021 близько 11 год. 50 хв. до неї прийшла позивачка, яка задавала питання щодо нарахування їй заробітної плати за лютий 2021 року та нарахованої премії. Отримавши роздруківку розрахункового листка про нарахування заробітної плати за лютий 2021 року, позивачка пішла до відділу кадрів. При спілкуванні позивачка скаржилася, щоу неї болить рука. Старший інспектор відділу кадрів [PERSON] повідомила, що [PERSON] прийшла до неї з приводу отримання трудової книжки для надання до Пенсійного Фонду України, в цей день була лише домовленість, трудову книжку позивачка не брала і залишила відділ кадрів. У письмовому поясненні, наданому позивачкою комісії при проведенні розслідування нещасного випадку, [PERSON] вказала, що 04.03.2021 вона прибула у м. Харків рейсом № 59 Харків - Одеса. Поїзд знаходився на технічній станції Харків - Сортувальний. Вона залишила вагон, об 11 год. 50 хв зайшла у вестибюль і почала підійматися сходами на другий поверх, зачепилася ногою за сходинку, впала на ліву руку, піднялася і пішла в особистих справах. Пізніше відчула погіршення самопочуття і звернулася до медпункту, з якого в подальшому була відправлена у лікарню. В лікарні у неї діагностували закритий перелом лівої променевої кістки у нижній третині з допустимим зміщенням. На запитання члена комісії - страхового експерта [PERSON] щодо того, чому вона залишила робоче місце, адже на час травмування повинна була знаходитися у вагоні і чергувати, [PERSON] відповіла, що не може пояснити чому залишила робоче місце. Остання також повідомила, що на час травмування вона була взута у власні черевики (ботинки) на танкетці. При цьому їй було видано роботодавцем для роботи спеціальне взуття. [PERSON] зазначила, що залишаючи вагон, вона усвідомлювала, що порушує вимоги Інструкції ЦЛ-0038, однак не вважала, що так трапиться. Згідно з довідкою бухгалтерії виробничого підрозділу Харківська вагонна дільниця філії "Пасажирська компанія" АТ "Укрзалізниця", у виробничому підрозділі виплата заробітної плати працівникам через касу не здійснюється з 01.08.2019, рахунки дільниця закриті, касир в штаті відсутній, з 01.08.2019 виплата заробітної плати працівникам здійснюється на картковий рахунок кожного працівника, з яким працівник і банк уклали зарплатний договір. Позивач отримувала заробітну плату на картковий рахунок, відкритий нею у регіональному відділенні АКБ "Індустріалбанк". Щодо надання розрахункових листків про нарахування заробітної плати за місяць, то за внутрішнім розпорядком Укрзалізниці працівник повинен подати заяву керівнику із зазначенням адреси своєї електронної пошти, куди бухгалтер направляє розрахунковий лист засобами електронної пошти. Якщо працівник електронну пошту не вказав, розрахункові листи можуть бути роздруковані та видані бухгалтерією працівнику на його вимогу. У порушення вимог ст. 159 КЗпП України, позивачка не забезпечила у повному обсязі виконання нормативно-правових актів з охорони праці, з якими була належним чином ознайомлена, порушила трудову дисципліну, залишивши без дозволу своє робоче місце та пішовши у своїх справах. Позивачем не надано жодного доказу порушення роботодавцем вимог статтей 153-158, 160-169 КЗпП України, інших нормативних актів з питань охорони праці. За висновком комісії було встановлено, що [PERSON] в робочий час не перебувала на робочому місці, не виконувала будь-якої роботи в інтересах підприємства, а вирішувала власні питання. У зв`язку із цим, комісією було правомірно складено Акт форми Н-1/П, згідно з яким, обставини травмування позивачки не підпадають під дію пункту 52 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 № 337. Розслідування нещасного випадку було проведено відповідно до вимог чинного законодавства. Позивачкою не надано доказів понесення нею судових витрат на професійну правничу допомогу, а тому позов в цій частині теж не підлягає задоволенню. Посилаючись на вказане, АТ "Укрзалізниця" просило відмовити у задоволенні позову у повному обсязі. \~ \~ \~ \~ \~ Ухвалою\~Диканського районного\~суду Полтавської\~області від\~20.09.2023\~ \~було задоволено\~клопотання представника\~позивача [PERSON] \~-\~адвоката Жерновнікова\~С.О.\~та вирішено\~повернутися до\~підготовчого провадження\~і замінено\~неналежного відповідача Акціонерне товариство "Українська залізниця" в особі філії "Пасажирська компанія" Акціонерного товариства "Українська залізниця" на належного відповідача Акціонерне товариство "Українська залізниця". Ухвалою суду від 19.12.2023 закрито підготовче провадження у даній справі та призначено справу до судового розгляду по суті. Позивач [PERSON] , беручи участь судовому засіданні, яке відбулося 28.03.2024, вказала, що підтримує позовні вимоги та просила задовольнити їх у повному обсязі з підстав, вказаних у позові та в судовому засіданні. При цьому, позивачка пояснила, що вона працювала провідником поїзда. Вийшла на роботу, з`їздили в м. Одесу, повернулися в м. Харків, після чого повинні були знову повертатися в м. Одесу. Десь приблизно о 12 год. 50 хв. прийшов начальник поїзда і сказав, що їх викликають на прибирання 11 колії. Вона в той час була черговою вагона і, згідно з інструкцією, не повинна була покидати вагон. Однак вона не дочекалась закінчення часу свого чергування і пішла в бухгалтерію їхнього підприємства, так як хотіла там взяти роздруківку своєї заробітної плати та трудову книжку для оформлення пенсії. Коли вона підіймалася сходами на другий поверх в бухгалтерію, то вона послизнулась і впала, внаслідок чого зламала руку. Потім вона пішла в медпункт їхнього підприємства. Пізніше їй сказали, що це не виробнича травма, бо вона самовільно пішла в бухгалтерію. Бухгалтерія розташована в адміністративному приміщенні на території їхнього підприємства, територія огороджена. Все це відбувалося у її робочий час. В бухгалтерію вона йшла з виробничого питання. В акті неправильно вказано, що вона сама у всьому винна, вона з цим не згодна. В рейсі вона працювала згідно з графіком, відповідно до якого, на момент травми вона повинна була бути у вагоні. Але начальник поїзда розпорядився йти на прибирання території. Однак вона скористалася цим і пішла в бухгалтерію. Позивачка зазначила, що їм видавали спецодяг і спеціальне взуття. На момент травми вона була у власному взутті, а саме в напівботинках. Коли вона підіймалася по сходах, в руках у неї сумки не було. На момент падіння біля неї був [PERSON] . Свідком також був її напарник, він її відводив у медпункт - [PERSON] . Коли вона впала, то [PERSON] був поряд і підняв її і бачив момент падіння. Вона піднялася і пішла в бухгалтерію. Спочатку вона не зрозуміла, що у неї зламана рука, зрозуміла коли рука почала опухати, тому звернулась у медпункт, звідки її забрали в лікарню. Лікарю вона пояснювала, що впала на роботі і за яких обставин, чому він написав, що з її слів це вулшична травма, вона не знає. \~ \~Представник позивача\~-\~адвокат Жерновніков\~С.О.\~в судовому\~засіданні підтримав\~позовні вимоги\~та просив\~їх задовольнити\~у повному\~обсязі з\~підстав,\~вказаних у\~позові та\~в судовому\~засіданні.\~Представник позивача\~зазначив,\~що [PERSON] \~під час\~отримання травми\~перебувала на\~території підприємства,\~де працювала,\~прямувала до\~відділу кадрів\~та бухгалтерії\~з приводу\~вирішення питання\~про отримання\~розрахункових листів\~щодо виплати\~заробітної плати\~та отримання\~трудової книжки\~для оформлення\~пенсії,\~а тому\~нещасний випадок,\~який з\~нею стався,\~підпадає під\~п.\~13 ст. 52 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 № 337, та відповідно є таким, що пов`язаний з виробництвом. Головним управлінням Держпраці у Харківській області було винесено припис, яким зобов`язано відповідача провести повторне розслідування нещасного випадку та привести Акт за формою Н-1 у відповідність до вимог Порядку № 337. Вказаний припис на теперішній час не скасовано. Посилаючись на вказане, представник позивача просив задовольнити позовні вимоги у повному обсязі. Представник відповідача АТ "Укрзалізниця" - Кисельова В.С. в судовому засіданні заперечувала проти задоволення позову, посилаючись на підстави, вказані у раніше наданому відзиві на позов. [PERSON] вказала, що позивачка працювала провідником поїзда з 04.02.1991 до 27.04.2021. Звільнена з роботи у зв`язку з виходом на пенсію. Позивачка була допущена до роботи лише після медичного огляду. Медичні огляди на підприємстві проводяться періодично. Стан її здоров`я дозволяв їй виконувати обов`язки провідника вагона. Згідно з Інструкцією позивачка повинна була проходити навчання 1 раз на рік. В разі настання нещасного випадку позивачка була навчена як діяти. Суду надані відповідні докумени про ознайомлення позивачки зі своїми правами і обов`язками. Позивачка могла безпечно виконувати свою роботу, стаж її роботи провідником становить близько 40 років. Була створена комісія по розслідуванню нещасного випадку згідно з вимогами чинного законодавства. Про факт травмування позивачки було повідомлено начальника Головного управління Держпраці в Харківській області. Цим управлінням було доручено розслідувати вказаний нещасний випадок комісії підприємства. Долучили також до роботи комісії голову профспілки і саму позивачку. Згідно з маршрутним листом та графіком роботи і відпочинку, місцем роботи позивачки був пасажирський вагон № 13, вона повинна там бути у свій робочий час. Поїзд прибув з м. Одеси і очікував черговий рейс і відповідно до графіка до 12 год. 27 хв. позивачка повинна була бути у вагоні. Однак об 11 год. 50 хв. позивачка залишивши своє робоче місце, пішла в адмінбудівлю у своїх справах, де зачепилася на сходах і впала. Свідком обставин був [PERSON] , який тоді чергував у під`їзді адмінприміщення і надав пояснення членам комісії. В ході розслідування цього нещасного випадку було встановлено, що лише [PERSON] бачив як позивачка впала. Сходи та плитка на той час були сухими. Бухгалтер [PERSON] і старший інспектор відділу кадрів [PERSON] є свідками по цій справі. Позивачка звернулася до [PERSON] щодо трудової книжки, яку їй потрібно було надати в Управління Пенсійного фонду для вирішення питання про вихід на пенсію. Трудової книжки в той день вона не брала, а була лише домовленість. У [PERSON] позивачка хотіла отримати роздруківку зарплати. Однак у їхньому підприємстві вже тривалий термін роздруківки надаються працівникам у електронному вигляді. У зв`язку з цим у них не працюють каси і немає банкоматів, касир в штаті підприємства відсутній, всі кошти перераховуються на картковий рахунок працівників, тому потреби відвідувати бухгалтерію позивач не мала. [PERSON] , начальник поїзда, в якому працювала позивачка, пояснив, що вона без дозволу залишила вагон і пішла в особистих справах, залишивши вагон у період її чергування в вагоні. Об 11 год. 50 хв. позивачка зайшла у вестибюль адмінприміщення і почала сходами підніматися на другий поверх. При цьому, зачепилася за сходинку, впала на ліву руку, потім встала і пішла далі. Було встановлено наявність у позивачки перелому руки. Позивачка не могла пояснити, чому залишила вагон. На момент падіння [PERSON] була взута у власні черевики на танкетці, хоча в неї було виробниче взуття. З 2019 року всі належні до виплати працівникам кошти перераховуються їм на картки. Позивачці заробітна плата перераховувалась на карту АКБ "Індустріал банк". Позивачка не дотрималась правил внутрішнього трудового розпорядку щодо перебування на робочому місці впродовж робочого часу, виконання розпоряджень керівника. В пунктах обороту вона могла залишати вагон лише якщо вона не чергова і за згоди начальника поїзда за умови відповідного запису в журналі. Твердження позивачки про те, що нещасний випадок, який з нею стався, є виробничою травмою, є безпідставним. Щодо порушення трудової дисципліни: травма сталася 04 березня 2021 року і через тиждень позивачка звільнилася. Був лікарняний лист. Порушення трудової дисципліни було, а застосування дисциплінарного стягнення не було, бо спочатку позивачка хворіла, а тоді звільнилась, тому було вирішено не застосовувати до останньої дисциплінарного стягнення. Позивачка працювала провідником і знаходилася у вагоні, то в цей час повинна була бути у службовому взутті. Є перелік професій, де працівники зобов`язані працювати у службовому взутті. Відповідачем надано документ, який підтверджує те, що [PERSON] видавалось спеціальне взуття. Адмінбудівля знаходиться на території підприємства. Представник відповідача вказала, що не заперечує, що дійсно позивачка травмувалася, отримавши перелом руки, в адмінприміщенні їхнього підприємства. Однак, відповідач не згодний, що мала місце саме виробнича травма згідно з Порядком № 337. Розглянувши матеріали справи, заслухавши доводи учасників справи, пояснення свідків, дослідивши та оцінивши докази по справі у їх сукупності, суд дійшов такого висновку. Фактичні обставини справи, встановлені судом. Судом встановлено, що позивач [PERSON] працювала у Харківській вагонній дільниці філії "Пасажирська компанія" АТ "Укрзалізниця" провідником пасажирських вагонів з 04 лютого 1991 року (наказ від 04.02.1991 № 21), звільнена з роботи 27 квітня 2021 року по ст. 38 КЗпП України у зв`язку із виходом на пенсію за віком (наказ від 27.04.2021 № 243/ос), що підтверджується копією трудової книжки позивача серії [NUMBER] та копією наказу (розпорядження) № 243/ос від 27.04.2021 про припинення трудового договору (контракту) /том 1 а.с. 19-22, том 2 а.с. 19/. 04 березня 2021 року близько 11 год. 50 хв. з [PERSON] стався нещасний випадок, а саме підіймаючись по сходах на другий поверх у під`їзді двоповерхової будівлі адіміністративного приміщення виробничого підрозділу Харківська вагонна дільниця філії "Пасажирська компанія" АТ "Укрзалізниця" позивачка зачепилася ногою за сходинку і впала на ліву руку, внаслідок чого отримала закритий перелом лівої променевої кістки в нижній третині з допустимим зміщенням (S52.5). Факт отримання [PERSON] вказаного тілесного ушкодження підтверджується копією повідомлення КНП "Міська клінічна багатопрофільна лікарня № 17" Харківської міської ради від 11.03.2021 за вих. № 317 /том 2 а.с. 58/. 04 березня 2021 року начальником Харківської вагонної дільниці філії "Пасажирська компанія" АТ "Укрзалізниця" [PERSON] було складено повідомлення про нещасний випадок, який стався 04.03.2021 близько 11 год. 50 хв. із провідником пасажирського вагону [PERSON] , за формою вказаною у Додатку № 2 до Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 № 337 (далі - Порядок № 337) /том 2 а.с. 33-34/. 05 березня 2021 року начальник Харківської вагонної дільниці філії "Пасажирська компанія" АТ "Укрзалізниця" [PERSON] звернувся до Головного управління Держпраці у Харківській області щодо надання дозволу на проведення розслідування вказаного нещасного випадку /том 2, а.с. 37/. Відповідно до наказу Філії "Пасажирська компанія" АТ "Укрзалізниця" від 09.03.2021 № 031, було створено та затверджено склад комісії з розслідування обставин та причин нещасного випадку, який стався із [PERSON] /том 2, а.с. 35-36/. Із повідомлення Головного управління Держпраці у Харківській області від 16.03.2021 за вих. № 04-14/2633 вбачається, що це управління розглянуло лист Харківської вагонної дільниці філії "Пасажирська компанія" АТ "Укрзалізниця" щодо розслідування нещасного випадку комісією підприємства та продовження строку цього розслідування та доручило проведення цього розслідування комісії вказаного товариства /том 2, а.с. 38/. За результатами проведеного комісією розслідування нещасного випадку, який стався 04.03.2021 із [PERSON] , було складено відповідний Акт, затверджений 18 березня 2021 року директором філії "Пасажирська компанія" АТ "Укрзалізниця" Перцовським О.С. /том 2, а.с. 40-47/. З матеріалів розслідування нещасного випадку вбачається, що комісією було оглянуто місце нещасного випадку, досліджено відповідні документи (графіки чергувань, робочі інструкції, журнали інструктажів з питань охорони праці тощо), опитано потерпілу [PERSON] , свідка [PERSON] , начальника поїзда [PERSON] , бухгалтера Харківської вагонної дільниці [PERSON] , старшого інспектора з кадрів Харківської вагонної дільниці [PERSON] , прибиральниць виробничих приміщень [PERSON] та [PERSON] . До роботи комісії було також залучено голову профспілки [PERSON] , членом якої була позивачка. Згідно з вказаним вище Актом, комісією з розслідування нещасного випадку було встановлено, що [PERSON] в робочий час не перебувала на робочому місці і не виконувала будь-якої роботи в інтересах підприємства, а вирішувала власні питання. Комісією було встановлено, що [PERSON] порушила: - вимоги п. 14.3.7 Технологічної інструкції роботи резерву провідників виробничого підрозділу Харківська вагонна дільниця філії "Пасажирська компанія" реєстр. № 9844.25000.00025, затвердженої наказом в.о. начальника виробничого підрозділу Харківська вагонна дільниця від 18.06.2018 № 523, так як залишила склад поїзду без дозволу начальника поїзду за відсутності нагайних потреб; - положення п. 1.9 Інструкції з охорони праці № 394 для провідника пасажирських вагонів, затвердженої наказом начальника вагонної дільниці від 17.09.2019 № 1051, а саме не дбала про особисту безпеку під час знаходження на території дільниці; - положення п. 8.2.3 Інструкції провідника пасажирських вагонів № ЦЛ-0038, затвердженої наказом Укрзалізниці від 01.09.2003 № 234-Ц, а саме порушила трудову дисципліну та посадові обов`язки, залишивши вагон без нагляду. Вказуючи на те, що обставини травмування внаслідок падіння потерпілої [PERSON] не підпадають під дію п. 52 Порядку № 337, комісія одноголосно визнала вказаний нещасний випадок таким, що не пов`язаний з виробництвом. Приписом головного державного інспектора відділу розслідування нещасних випадків, аналізу та обліку аварій і виробничого травматизму управління з питань гігієни праці, розслідування, аналізу та обліку аварій і виробничого травматизму Головного управління Держпраці у Харківській області Великодної О.В. від 29 грудня 2021 року форми Н-9 було зобов`язано філію "Пасажирська компанія" АТ "Укрзалізниця" провести повторне розслідування нещасного випадку у зв`язку із новими обставинами та необхідністю приведення Акта за формою Н-1 у відповідність з вимогами Порядку № 337 /том 2, а.с. 129-130/. У вказаному вище приписі зазначено, що його було винесено на підставі вимог статтей 22, 39 Закону України "Про охорону праці", пунктів 55, 56 Порядку № 337, а також у зв`язку із незгодою з висновками розслідування та надходженням заяви від потерпілої [PERSON] . У приписі також було вказано, що під час проведення перевірки об`єктивності розслідування зазначеного нещасного випадку було з`ясовано, що обставини настання нещасного випадку в повному обсязі не встановлені, а саме не встановлені роботи, які проводилися до настання нещасного випадку, не зазначені безпосередні керівники робіт та їх вказівки, після викладення кожної причини нещасного випадку у п. 5 Акта Н-1/НП не зазначені статті, розділи, пункти нормативно-правових актів з охорони праці, інструкцій з безпечного проведення робіт і посадових інструкцій тощо, вимоги яких було порушено, що є порушенням вимог діючого Порядку № 337. Із наявних у матеріалах справи повідомлень від 10.01.2022 за вих. № ПКОП-13/02 та від 26.01.2022 за вих. № ПКОП-13/12 вбачається, що начальник відділу охорони праці філії "Пасажирська компанія" АТ "Укрзалізниця" Мочарський Андрій повідомляв начальнику Головного управління Держпраці у Харківській області Рожанському В.А. про неможливість виконання вказаного вище припису від 29.12.2021, оскільки [PERSON] звернулася до суду із даним позовом до АТ "Укрзалізниця" і остаточне судове рішення на той час у справі не було ухвалено /том 2, а.с. 131, 132/. На вказані вище повідомлення Управлінням з питань гігієни праці, розслідування, аналізу та обліку аварій і виробничого травматизму Головного управління Держпраці у Харківській області було надано відповідь від 18.02.2022 за вих. № 27/1451/04-14/1587, в якій зазначено, що з огляду на вказані у зверненні від 26.01.2022 за вих. № ПКОП-13/12 обставини щодо позову [PERSON] до суду стосовно нещасного випадку, пояснення філії "Пасажирська компанія" АТ "Укрзалізниця" взяті до уваги до отримання рішення суду у цивільній справі № 637/653/21 /том 2, а.с. 133/. Мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права. Щодо позовної\~вимоги про\~визнання нещасного\~випадку таким,\~що \~ \~ пов`язаний з виробництвом. Згідно із частинами першою, другою статті 153 КЗпП України на всіх підприємствах, в установах, організаціях створюються безпечні і нешкідливі умови праці. Забезпечення безпечних і нешкідливих умов праці покладається на власника або уповноважений ним орган, крім випадків укладення між працівником та власником або уповноваженим ним органом трудового договору про дистанційну роботу. У частинах першій та другій статті 13 Закону України "Про охорону праці" передбачено, що роботодавець зобов`язаний створити на робочому місці в кожному структурному підрозділі умови праці відповідно до нормативно-правових актів, а також забезпечити додержання вимог законодавства щодо прав працівників у галузі охорони праці. Згідно з пунктом 5 частини першої статті 1 Закону України "Про загальнообов`язкове соціальне страхування" нещасний випадок обмежена в часі подія або раптовий вплив на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов`язків, внаслідок яких заподіяно шкоду здоров`ю працівника або настала його смерть. Відповідно до частини другої статті 30 Закону України "Про загальнообов`язкове соціальне страхування" факт нещасного випадку на виробництві або професійного захворювання розслідується в порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України, відповідно до Закону України "Про охорону праці". Згідно зі статтею 171 КЗпП України роботодавець повинен проводити розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві відповідно до порядку, встановленого Кабінетом Міністрів України. Статтею 22 Закону України "Про охорону праці" також установлено, що роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням із всеукраїнськими об`єднаннями профспілок. За підсумками розслідування нещасного випадку, професійного захворювання або аварії роботодавець складає акт за встановленою формою, один примірник якого він зобов`язаний видати потерпілому або іншій заінтересованій особі не пізніше трьох днів з моменту закінчення розслідування. У разі відмови роботодавця скласти акт про нещасний випадок чи незгоди потерпілого з його змістом питання вирішуються посадовою особою органу державного нагляду за охороною праці, рішення якої є обов`язковим для роботодавця. Рішення посадової особи органу державного нагляду за охороною праці може бути оскаржене в судовому порядку. Отже, обов`язок провести розслідування нещасного випадку та оформити відповідні документи покладено на роботодавця, а в разі його відмови таке питання вирішується посадовою особою органу державного нагляду за охороною праці. Процедура проведення розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві врегульована Порядком № 337. Пунктом 12 Порядку № 337 визначено, що на підприємстві (в установі, організації) утворюється комісія з розслідування нещасних випадків та/або гострих професійних захворювань (отруєнь), що не підлягають спеціальному розслідуванню (далі комісія). Комісія утворюється наказом роботодавця не пізніше наступного робочого дня після отримання інформації про нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) від безпосереднього керівника робіт, повідомлення від закладу охорони здоров`я, заяви потерпілого, членів його сім`ї чи уповноваженої ним особи. Окрім того, пунктом 29 указаного Порядку визначено, що факт настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) на виробництві може бути встановлено в судовому порядку. Якщо такий факт встановлено в судовому порядку і нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) не підлягають спеціальному розслідуванню, розслідування організовує підприємство (установа, організація), де сталися такі випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), або його правонаступник у разі реорганізації цього підприємства (установи, організації). Пунктом 33 Порядку № 337 передбачено, що комісія (спеціальна комісія) зобов`язана: провести засідання комісії (спеціальної комісії) з розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), на якому розглянути інформацію про нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), розподілити функції між членами комісії, провести зустріч з потерпілим (членами його сім`ї чи уповноваженою ними особою) та скласти протоколи засідання комісії згідно з додатком 4; обстежити місце, де сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), аварія, та скласти відповідний протокол згідно з додатком 5, розробити ескіз місця, де сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), аварія, згідно з додатком 6 і провести фотографування місця настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), аварії (у разі потреби та можливості); одержати письмові пояснення від роботодавця та його представників, посадових осіб, працівників підприємства (установи, організації), потерпілого (якщо це можливо) згідно з додатком 7, опитати осіб свідків нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та осіб, причетних до них, згідно з додатком 8; вивчити наявні на підприємстві документи та матеріали стосовно нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та у разі потреби надіслати запити до відповідних закладів охорони здоров`я для отримання медичних висновків щодо зв`язку нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) з впливом на потерпілого небезпечних (шкідливих) виробничих факторів та/або факторів важкості та напруженості трудового процесу; визначити вид події, що призвела до нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), причини нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та обладнання, устатковання, машини, механізми, транспортні засоби, експлуатація яких призвела до настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), відповідно до Класифікатора видів подій, причин, обладнання, устатковання, машин, механізмів, транспортних засобів, що призвели до настання нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння), аварії, згідно з додатком 9; визначити відповідність умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці; визначити необхідність проведення лабораторних досліджень, випробувань, технічних розрахунків, експертизи тощо для встановлення причин настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння); з`ясувати обставини та причини настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння); визначити, пов`язані чи не пов`язані нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) з виробництвом; установити осіб, які допустили порушення вимог нормативно-правових актів з охорони праці; розробити план заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам та/або гострим професійним захворюванням (отруєнням), у тому числі пропозиції щодо внесення змін до нормативно-правових актів з охорони праці; скласти акти за формою Н-1 (тимчасові акти за формою Н-1 у разі їх складення) згідно з додатком 11 у кількості, визначеній рішенням комісії (спеціальної комісії); у разі настання групових нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) скласти акти за формою Н-1 на кожного потерпілого; розглянути та підписати примірники актів за формою Н-1 (тимчасові акти за формою Н-1 у разі їх складення), а у разі незгоди члена комісії (спеціальної комісії) із змістом розділів 5, 6, 8, 9 такого акта - обов`язково підписати ці акти з відміткою про наявність окремої думки, яка викладається членом комісії письмово, в якій він обґрунтовано викладає пропозиції до змісту розділів 5, 6, 8, 9 акта (окрема думка додається до цих актів та є їх невід`ємною частиною); передати не пізніше наступного робочого дня після підписання актів за формою Н-1 матеріали розслідування та примірники таких актів керівнику підприємства (установи, організації) або органу, що утворив комісію (спеціальну комісію), для їх розгляду та затвердження; дотримуватися вимог законодавства про інформацію щодо захисту персональних даних потерпілих та інших осіб, які зібрані в межах повноважень комісії (спеціальної комісії) під час проведення розслідування та задокументовані в акті за формою Н-1. Згідно з пунктом 34 Порядку № 337 рішення щодо визнання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) пов`язаними чи не пов`язаними з виробництвом приймається комісією (спеціальною комісією) шляхом голосування простою більшістю голосів. У разі рівної кількості голосів членів комісії (спеціальної комісії) голос голови комісії (спеціальної комісії) є вирішальним. Відповідно до пункту 52 Порядку № 337 обставинами, за яких нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) визнаються пов`язаними з виробництвом, серед інших, є також: перебування потерпілого на робочому місці, на території підприємства (установи, організації) або в іншому місці під час виконання трудових (посадових) обов`язків чи завдань роботодавця з моменту прибуття на підприємство (в установу, організацію) до відбуття з нього, що фіксується відповідно до правил внутрішнього трудового розпорядку підприємства (установи, організації), у тому числі в робочий і надурочний час; підготовка до роботи та приведення в порядок після закінчення роботи знарядь виробництва, засобів захисту, одягу, а також здійснення заходів щодо особистої гігієни, пересування працівника з цією метою по території підприємства (установи, організації) перед початком роботи та після її закінчення; раптове погіршення стану здоров`я потерпілого, одержання травм або його смерть під час виконання трудових (посадових) обов`язків внаслідок впливу шкідливих і небезпечних факторів виробничого середовища, важкості та напруженості трудового процесу, що підтверджено медичним висновком, або у разі, коли потерпілий не пройшов обов`язкового медичного огляду відповідно до законодавства, а робота, що виконувалася, протипоказана потерпілому відповідно до медичного висновку; Пунктом 53 Порядку № 337 визначено, що нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) визнаються не пов`язаними з виробництвом у разі вчинення потерпілим кримінального правопорушення, що встановлено обвинувальним вироком суду або постановою (ухвалою) про закриття кримінального провадження за нереабілітуючими підставами; смерті працівника від загального захворювання або самогубства, що підтверджено висновками судово-медичної експертизи та/або відповідною постановою про закриття кримінального провадження. Відповідно до пункту 58 Порядку № 337 протягом трьох років з дати отримання акта за формою Н-1 потерпілий, член його сім`ї чи уповноважена ними особа або органи, установи та організації, представники яких брали участь у розслідуванні нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), мають право звернутися до роботодавця, Держпраці або її територіального органу щодо призначення повторного розслідування (спеціального розслідування) у зв`язку з незгодою з обставинами та причинами настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та/або з висновком комісії, які викладені в акті за формою Н-1. За наявності документів, що можуть суттєво вплинути на висновки комісії (спеціальної комісії), роботодавцем, Держпраці або її територіальним органом (або юридичною особою, яка утворювала комісію, та її органом управління) вживаються заходи до призначення повторного розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння). Голова Держпраці або керівник її територіального органу у разі невиконання спеціальною комісією визначених цим Порядком обов`язків має право призначити повторне спеціальне розслідування нещасного випадку, притягти до відповідальності посадових осіб територіального органу Держпраці та підприємства (установи, організації), які допустили порушення вимог цього Порядку. Повторне розслідування (спеціальне розслідування) нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) проводиться комісією (спеціальною комісією) в іншому складі (із заміною всіх членів комісії). Висновки повторного спеціального розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) можуть бути оскаржені лише у судовому порядку. Зазначені положення\~Порядку дають\~підстави дійти\~висновку,\~що до виключної компетенції комісії (спеціальної комісії) по розслідуванню нещасного випадку належать повноваження з визнання нещасного випадку таким, що пов`язаний з виробництвом, і такий факт не може бути визнаний таким у судовому порядку. Саме комісія (спеціальна комісія) встановлює факт пов`язаності чи непов`язаності нещасного випадку з виробництвом. Рішення комісії (спеціальної комісії) та відповідний акт можуть бути оскаржені до суду. У цьому випадку суд має встановити наявність або відсутність порушень при їх складанні, у тому числі й перевірити обґрунтованість визнання комісією нещасного випадку таким, що пов`язаний/не пов`язаний з виробництвом, і відповідно до цього ухвалити рішення. Суд не\~уповноважений встановлювати\~або вважати\~доведеним факт\~ \~пов`язаності\~чи не\~пов`язаності\~нещасного випадку\~з виробництвом,\~а може\~лише перевіряти\~правильність установлення\~такого факту\~іншими уповноваженими\~на те\~органами. Вказане взаємоузгоджується із правовими висновками, викладеними у постанові Великої Палати Верховного Суду від 22 травня 2024 року у справі № 227/2301/21, провадження № 14-37цс24. Враховуючи те, що суд не уповноважений встановлювати або вважати доведеним факт пов`язаності чи не пов`язаності нещасного випадку з виробництвом, а може лише перевіряти правильність установлення такого факту іншими уповноваженими на те органами, суд вважає за необхідне відмовити у задоволенні позовної вимоги про визнання нещасного випадку, який стався із [PERSON] , таким, що пов`язаний з виробництвом. Щодо позовних вимог про визнання протиправним та скасування Акту форми Н-1/НП від 16.03.2021 розслідування нещасного випадку, що стався із [PERSON] 04.03.2021, та зобов`язання відповідача провести повторне розслідування цього нещасного випадку. В акті розслідування нещасного випадку, що стався 04 березня 2021 року із [PERSON] в адміністративній будівлі виробничого підрозділу Харківська вагонна дільниця філії "Пасажирська компанія" АТ "Укрзалізниця", комісія дійшла висновку, що нещасний випадок не пов`язаний з виробництвом, оскільки в порушення [PERSON] в робочий час не перебувала на робочому місці і не виконувала будь-якої роботи в інтересах підприємства, а вирішувала власні питання. У пункті 53 Порядку № 337 визначено перелік підстав, за наявності яких нещасний випадок визнається таким, що не пов`язаний з виробництвом. Такими підставами є: вчинення потерпілим кримінального правопорушення, що встановлено обвинувальним вироком суду або постановою (ухвалою) про закриття кримінального провадження за нереабілітуючими підставами; смерть працівника від загального захворювання або самогубства, що підтверджено висновками судово-медичної експертизи та/або відповідною постановою про закриття кримінального провадження. Пунктом 52 Порядку № 337 визначено обставини, за яких нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) визнаються пов`язаними з виробництвом. До цих обставин зокрема віднесено: - виконання потерпілим трудових (посадових) обов`язків згідно з внутрішнім трудовим розпорядком підприємства (установи, організації), у тому числі у відрядженні (згідно з внутрішнім трудовим розпорядком підприємства (установи, організації), на яке він відряджений) (підпункт 1); - перебування потерпілого на робочому місці, на території підприємства (установи, організації) або в іншому місці під час виконання трудових (посадових) обов`язків чи завдань роботодавця з моменту прибуття на підприємство (в установу, організацію) до відбуття з нього, що фіксується відповідно до правил внутрішнього трудового розпорядку підприємства (установи, організації), у тому числі в робочий і надурочний час (підпункт 2); - виконання потерпілим дій в інтересах підприємства (установи, організації), де він працює, що не належать до його трудових (посадових) обов`язків (підпункт 5); - перебування на території підприємства (установи, організації) або в іншому визначеному роботодавцем місці у зв`язку з проведенням виробничої наради, одержанням заробітної плати, проходженням обов`язкового медичного огляду, навчання тощо або проведенням з дозволу чи за ініціативою роботодавця професійних і кваліфікаційних конкурсів, спортивних заходів, передбачених колективним договором, за наявності відповідного рішення (наказу, розпорядження тощо) роботодавця (підпункт 13). Позивач обґрунтовує свої позовні вимоги тим, що нещасний випадок, який з нею стався, пов`язаний з виробництвом, так як підпадає під підпункт 13 пункту 52 Порядку № 337, адже вона отримала травму на території підприємства, де працювала, під час свого прямування до бухгалтерії та відділу кадрів з метою з`ясування питань про нарахування їй заробітної плати за лютий 2021 року та отримання трудової книжки для оформлення пенсії. Згідно з маршрутним листом № 777719752 провідник пасажирського вагону [PERSON] заступила на роботу 02 березня 2021 року у склад поїзда № 59/60 сполученням Харків - Одеса, де обслуговувала вагон № 13 (зав. № 04328803). Поїзну бригаду очолював начальник поїзда [PERSON] /том 2, а.с. 74/. 04\~березня 2021\~року о 08 год. 34 хв. поїзд прибув до станції Харків-Пасажирський і далі прослідував до станції Харків-Сортувальний, де повинен перестоюватися до 16 год. 45 хв. Згідно з рейсовим журналом, графіком роботи і відпочинку у рейсі, довідкою Харківської вагонної дільниці філії "Пасажирська компанія" АТ "Укрзалізниця" від 06.07.2023 за № 200, провідник пасажирського вагону [PERSON] працювала в третю зміну і її робочий\~час був\~з 08\~год.\~44\~хв.\~до 12\~год.\~27\~хв. /том 2, а.с. 71-73, 76, 102/. Під час розслідування нещасного випадку комісією було встановлено та не заперечувалося позивачем [PERSON] , що травму вона отримала 04 березня 2021 року об 11 год. 50 хв. Відповідно до ст. 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження роботодавця, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна роботодавця, з яким укладено трудовий договір. Згідно з ст. 142 КЗпП України трудовий розпорядок на підприємствах, в установах, організаціях визначається правилами внутрішнього трудового розпорядку, які затверджуються трудовими колективами за поданням роботодавця і виборним органом первинної профспілкової організації (профспілковим представником) на основі типових правил. Порушенням трудової дисципліни зокрема є недотримання працівником Правил внутрішнього трудового розпорядку. Відповідно до ст. 159 КЗпП України працівник зобов`язаний: знати і виконувати вимоги нормативних актів про охорону праці, правила поводження з машинами, механізмами, устаткуванням та іншими засобами виробництва, користуватися засобами колективного та індивідуального захисту; додержувати зобов`язань щодо охорони праці, передбачених колективним договором (угодою, трудовим договором) та правилами внутрішнього трудового розпорядку підприємства, установи, організації; проходити у встановленому порядку попередні та періодичні медичні огляди; співробітничати з роботодавцем у справі організації безпечних та нешкідливих умов праці, особисто вживати посильних заходів щодо усунення будь-якої виробничої ситуації, яка створює загрозу його життю чи здоров`ю або людей, які його оточують, і навколишньому природному середовищу, повідомляти про небезпеку свого безпосереднього керівника або посадову особу. Згідно з п. 4.1 розділу ІV Правил внутрішнього трудового розпорядку працівників виробничого підрозділу Харківська вагонна дільниця філії "Пасажирська компанія" АТ "Укрзалізниця", затвердженого зборами трудового колективу цього виробничого підрозділу (протокол від 14.12.2017 № 18), працівник дільниці зобов`язаний перебувати на робочому місці (місці постійного або тимчасового перебування в процесі трудової діяльності) впродовж робочого часу (зміни, робочого дня), за винятком перерв на відпочинок та харчування; під час виконання посадових обов`язків бути одягненим у діловий, форменний або спеціальний одяг; користуватися виданими спецодягом, спецвзуттям, засобами індивідуального захисту та запобіжними пристроями /том 2, а.с. 97-100/. Відповідно до п. 14.3.6, п. 14.3.7 Технологічної інструкції роботи резерву провідників виробничого підрозділу Харківська вагонна дільниця філії "Пасажирська компанія", затвердженої 18.06.2018 в.о. начальника виробничого підрозділу Харківська вагонна дільниця [PERSON] , введеної в дію наказом № 523 від 18.06.2018, у пунктах обороту дозволяється залишати склад поїзду лише з дозволу начальника поїзду (лише провідник, що не чергує на вагоні відповідно графіка чергувань) по негайним потребам з записом у рейсовому журналі де вказується час відсутності та причини за якою провідник покидає склад поїзду, завіряє особистим підписом; порушенням обов`язків чергового провідника є порушення ним встановленого форменного одягу /том 2, а.с. 92-94/. Згідно з п. 8.2, п. 8.2.3 розділу 8 Інструкції провідника пасажирських вагонів № ЦЛ-0038, затвердженої наказом Укрзалізниці від 01.09.2003 № 234-Ц, провідник несе дисциплінарну відповідальність згідно з законодавством про працю та Положенням про дисципліну працівників залізничного транспорту за порушення трудової дисципліни та посадових обов`язків, зокрема за\~залишення вагона\~без нагляду /том 2, а.с. 96/. Відповідно до п. 1.9 Інструкції з охорони праці № 394 для провідника пасажирських вагонів, затвердженої наказом начальника виробничого підрозділу Харківська вагонна дільниця Філії "Пасажирська компанія" АТ "Укрзалізниця" від 17.09.2019 № 1051, у відповідності зі статтею 14 Закону України "Про охорону праці" провідник пасажирських вагонів зобов`язаний дбати про особисту безпеку і здоров`я, а також про безпеку і здоров`я оточуючих його людей у процесі виконання будь-яких робіт або під час\~знаходження на\~території дільниці /том 2, а.с. 95/. Відповідно до Норм безоплатної видачі спеціального одягу, спеціального взуття та інших засобів індивідуального захисту працівникам залізничного транспорту, затвердженого наказом Міністерства соціальної політики України від 30.01.2017 № 141 (підпункт 8.22), провіднику пасажирського вагона видається костюм бавовняний або халат бавовняний, туфлі шкіряні на поліуретановій підошві жіночі, напівчеревики шкіряні на поліуретановій підошві чоловічі, напівплащ із прогумованої тканини, рукавиці комбіновані, рукавички гумові, жилет сигнальний із світловідбивальними смугами /том 2, а.с. 239/. З відомості наявності спецодягу у користуванні (форма 33-М) на 01.09.2020 вбачається, що провіднику пасажирського вагону [PERSON] було видано такий спецодяг: напівчоботи робочі литтєвого пар методу кріплення для захисту від нафти, нафтопродуктів, кислот чоловічі, халат робочий з діагоналі, щільністю 240 г/кв.м. жіночий /том 2, а.с. 240/. З особової картки обліку спецодягу, спецвзуття та запобіжних пристроїв вбачається, що провіднику [PERSON] було видано халат бавовняний, рукавиці гумові, напівплащ, шенель тканина, чоботи гумові, куртку бавовняну, рукавиці комбіновані /том 2, а.с. 91/. Із наявних у матеріалах справи копій журналів реєстрації інструктажів з питань охорони праці на робочому місці для резерву провідників від 21.12.2019 та від 03.11.2020 вбачається, що провідник [PERSON] пройшла інструктаж з приводу знання та виконання Інструкції провідників пасажирських вагонів № ЦЛ-0038, Інструкції провідників пасажирських вагонів з охорони праці № [NUMBER] , що підтверджується її власноручним підписом в цих журналах /том 2, а.с. 77-80/. Позивач [PERSON] , як провідник пасажирських вагонів, також брала участь у технічному навчанні провідників, що підтверджується наявною у матеріалах справи копією журналу обліку технічного навчання провідників пасажирських вагонів від 01.01.2019 /том 2, а.с. 81-82/. З копії протоколу засідання комісії Харківської вагонної дільниці з перевірки знань з питань охорони праці від 08.12.2020 вбачається, що зокрема у провідника [PERSON] було перевірено знання законодавчих актів з охорони праці, гігієни праці, надання першої медичної допомоги потерпілим, електробезпеки, пожежної безпеки, правил поведінки у разі виявлення аварій, локалізації та ліквідації аварій та катастроф, інструкції з охорони праці, робочої інструкції, у тому числі: інструкції № 394, інструкції № 0038, наказу № 206 від 16.09.2020, наказу МОЗ України № 240, наказу МСП України № 141 від 30.01.2017, Положення № 1232, НПАОП 60.1-1.48-00, Правил безпеки для працівників залізничного транспорту на електрифікованих лініях, що підтверджується власноручним підписом [PERSON] у цьому протоколі /том 2, а.с. 75/. Свідок [PERSON] в судовому засіданні вказав, що у 2021 році він працював начальником поїзда. Його робоче місце знаходилося в штабному вагоні. Звідти він керував бригадою, готував відповідні документи. Провідник вагона [PERSON] 04 березня 2021 року не повідомила йому, що вона залишає вагон, тобто своє робоче місце, хоча повинна була чергувати. Свідок вказав, що є графік роботи, з яким [PERSON] була ознайомлена. Вона й раніше з ним їздила як провідник. Раніше [PERSON] завжди дотримувалася трудової дисципліни. У той день [PERSON] їхала та відповідно чергувала з іншим провідником [PERSON] . Якщо чергує вона, то він відпочиває. Повинна була бути у спецвзутті. Це має бути лише службове взуття будь-яке без каблука, закрите ззаді і спереду. [PERSON] вказав, що він не знає у якому у той день взутті була [PERSON] . Перед рейсом він провів планерку. З медпункта повідомили, що [PERSON] знаходиться там у зв`язку із травмою. Він зразу прийшов, побачив, як [PERSON] трималася за руку. Потім швидка забрала її в лікарню. Він доповів керівництву про те, що сталося із підлеглою [PERSON] . Бухгалтерія знаходиться на території їхнього підприємства. Заборони на відвідування бухгалтерії немає, однак це повинно робитися лише у вільний час, а не в робочий час. Але при цьому він, як начальник поїзда, повинен дати дозвіл на залишення вагону зокрема провідником і тоді буде відповідати за це. [PERSON] зазначив, що він не давав [PERSON] дозволу на залишення вагону у робочий час. У рейсовому журналі повинно бути обов`язково вказано, що працівник залишив робоче місце. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що 04 березня 2021 року він був черговим , зайшла [PERSON] , привіталася і підіймаючись на другий поверх у відділ кадрів, зачепилася і впала. Піднялася, пойкала, обтрусилась і пішла далі. Через півгодини сказала, що болить рука і направилася в медпункт. Пізніше швидка забрала її в лікарню. Коли [PERSON] піднімалася по сходах, то у неї справа була сумка. [PERSON] заходила у приміщенні з [PERSON] . Після цього [PERSON] пішов, а вона ще розмовляла з ним, [PERSON] не бачив того, як [PERSON] впала. Свідок [PERSON] в судовому засіданні вказала, що 04 березня 2021 року [PERSON] приходила по трудову книжку для оформлення пенсії. Остання вказала, що болить рука. Свідок вказала, що вже не пам`ятає, чи отримала [PERSON] трудову книжку. Після цього [PERSON] пішла. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що вона працює прибиральницею виробничих приміщень. 04.03.2021 була її зміна, після планерки прийшла на роботу. Вона з колегою [PERSON] разом прибирають. Вдень до 17 години вони прибирають кабінети. З 17 до 20 години вони прибирають коридори, сходи. Їм не дозляють прибирати раніше. Згідно з рейсовим журналом, графіком роботи і відпочинку у рейсі, довідкою Харківської вагонної дільниці філії "Пасажирська компанія" АТ "Укрзалізниця" від 06.07.2023 за № 200, провідник пасажирського вагону [PERSON] 04 березня 2021 року працювала в третю зміну і її робочий\~час був\~з 08\~год.\~44\~хв.\~до 12\~год.\~27\~хв. /том 2, а.с. 71-73, 76, 102/. З наявної у матеріалах справи довідки Виробничого підрозділу Харківська вагонна дільниця Філії "Пасажирська компанія" АТ Укрзалізниця" від 07.07.2023 № 78 вбачається, що у цьому\~виробничому підрозділі,\~де працювала\~позивачка,\~виплата заробітної\~плати працівникам\~через касу\~не здійснюється\~з 01\~серпня 2019\~року у зв`язку із тим, що рахунки підприємства закриті, в касі власні кошти відсутні, касир в штаті відсутній. З 01 серпня 2019 року виплата заробітної плати працівникам здійснюється на картковий рахунок кожного працівника, з яким банком укладено договір. За внутрішнім розпорядком Укрзалізниці для отримання розрахункових листків працівник надає заяву із зазначенням своєї електронної пошти, куди бухгалтер направляє розрахунковий лист засобами електронної пошти /том 2, а.с. 101/. Дослідивши та оцінивши в сукупності письмові матеріали справи, надані в судовому засіданні пояснення позивачки, свідків, суд дійшов висновку, що [PERSON] , будучи належним чином ознайомленою з графіком своєї роботи, Технологічною інструкцією роботи резерву провідників виробничого підрозділу, де працювала, Інструкцією з охорони праці № 394 для провідників пасажирських вагонів, Інструкцією провіднику пасажирських вагонів № ЦЛ-0038, 04 березня 2021 року близько 11 год. 40 хв., не дочекавшись закінчення свого робочого часу (04.03.2021 о 12 год. 27 хв.), без дозволу свого безпосереднього керівника - начальника поїзда [PERSON] , самостійно залишила своє робоче місце (вагон) і попрямувала до бухгалтерії та відділу кадрів, які розташовані у будівлі адміністративного приміщення Харківської вагонної дільниці (2 під`їзд) для вирішення власних питань, а саме отримання розрахункових листів про нарахування їй заробітної плати за лютий 2021 року та отримання трудової книжки для оформлення пенсії. Зайшовши до адмінбудівлі об 11 год. 50 хв. та підіймаючись по сходах на другий поверх, [PERSON] , зачепилася ногою за сходинку і впала на ліву руку, внаслідок чого отримала перелом руки. Враховуючи те, що хоча під час нещасного випадку (отримання травми) позивачка [PERSON] і перебувала на території підприємства, де працювала, а саме у другому під`їзді будівлі адміністративного приміщення Харківської вагонної дільниці, однак це не було її робочим місцем, вона знаходилася у цьому місці під час свого робочого часу самовільно, без дозволу свого безпосереднього керівника, не виконуючи будь-якої роботи в інтересах підприємства, а саме у власних справах (отримання розрахункового листа та трудової книжки), суд дійшов висновку, що вказані обставини, за яких стався нещасний випадок, не охоплюються підпунктом 13 п. 52 Порядку № 337, на який посилалися позивачка та її представник. Враховуючи те, що з 01 серпня 2019 року виплата заробітної плати працівникам Харківської вагонної дільниці здійснюється на картковий рахунок кожного працівника, а не через касу підприємства, розрахункові листи надсилаються працівникам на їхню електронну пошту, беручи до уваги те, що позивачка сама підтвердила, що вона йшла до бухгалтерії та відділу кадрів не з приводу одержання заробітної плати (як передбачено підпунктом 13 п. 52 Порядку № 337), а для отримання розрахункового листа про нарахування заробітної плати за лютий 2021 року та отримання трудової книжки для оформлення пенсії, враховуючи те, що позивачка самовільно, без дозволу безпосереднього керівника у свій робочий час залишила своє робоче місце та знаходилася у цьому місці не виконуючи будь-якої роботи в інтересах підприємства, без відповідного дозволу, наказу, розпорядження чи вказівки керівництва, суд вважає безпідставним твердження позивачки та її представника про те, що обставини, за яких стався нещасний випадок з позивачкою, охоплюються підпунктом 13 п. 52 Порядку № 337 та відповідно є таким, що пов`язаний з виробництвом. Дослідивши та оцінивши у сукупності матеріали справи, проаналізувавши форму та зміст оспорюваного Акту форми Н-1/НП, матеріали розслідування нещасного випадку, суд дійшов висновку, що повідомлення про нещасний випадок, створення комісії щодо розслідування нещасного випадку, проведення самого розслідування нещасного випадку, складення Акту форми Н-1/НП розслідування нещасного випадку було здійснено відповідно до вимог чинного законодавства. Дослідивши та оцінивши у сукупності Акт форми Н-1/НП розслідування нещасного випадку та складений спеціалістом Головного управління Держпраці у Харківській області Великодною О.В. припис від 29.12.2021, співставивши та проаналізувавши зміст Акту та викладені у приписі недоліки цього Акту, що згідно з приписом були підставою для проведення повторного розслідування нещасного випадку та приведення Акту у відповідність до вимог законодавства, суд дійшов висновку, що викладені у приписі порушення спростовуються вказаним Актом та матеріалами розслідування нещасного випадку. Так, у приписі було вказано, що під час проведення перевірки об`єктиності розслідування зазначеного нещасного випадку було з`ясовано, що обставини настання нещасного випадку в повному обсязі не встановлені, а саме не встановлені роботи, які проводилися до настання нещасного випадку, не зазначені безпосередні керівники робіт та їх вказівки, після викладення кожної причини нещасного випадку у п. 5 Акта Н-1/НП не зазначені статті, розділи, пункти нормативно-правових актів з охорони праці, інструкцій з безпечного проведення робіт і посадових інструкцій тощо, вимоги яких було порушено, що є порушенням вимог діючого Порядку № 337. Натомість з Акту форми Н-1/НП розслідування нещасного випадку вбачається, що у розділі 4 цього акту вказано роботи, які проводила позивач [PERSON] безпосередньо перед настанням нещасного випадку: "Згідно з маршрутним листом № 777719752 [PERSON] заступила на роботу провідником пасажирських вагонів 02.03.2021 у складі поїзда № 59/60 сполученням Харків - Одеса, де обслуговувала вагон № 13 (заводський № 043-8803). В цьому розділі Акту також було вказано безпосереднього керівника [PERSON] перед травмуванням - начальника поїзда [PERSON] . В Акті було вказано, що згідно з графіком після повернення поїзда 04.03.2021 на станцію Харків - Сортувальний, де він перестоювався до 16 год. 45 хв., [PERSON] за графіком повинна була чергувати на вагоні з 08 год. 44 хв. до 12 год. 27 хв. Тобто, [PERSON] виконувала свої посадові обов`язки провідника пасажирських вагонів 04.03.2021 на вагоні № 13 (заводський № [NUMBER] ) з 08 год. 44 хв. до 11 год. 40 хв. При тому, що за графіком повинна була чергувати на вагоні до 12 год. 27 хв. Тобто, у порушення вимог посадових обов`язків, правил внутрішнього трудового розпорядку [PERSON] до закінчення зміни за графіком роботи у свій робочий час залишила робоче місце - пасажирський вагон та пішла у своїх особистих справах без дозволу та повідомлення начальника поїзда [PERSON] . Покидати вагон до закінчення її робочого часу [PERSON] не мала права. Вказані обставини були зазначені в Акті. У розділі 5 Акту зазначено, що основною причиною нещасного випадку є порушення технологічного процесу, а супутніми причинами нещасного випадку стало невиконання [PERSON] вимог інструкції з охорони праці, шкідливі або небезпечні фактори відсутні. У розділі 8 Акту детально вказано статті, розділи, пункти нормативно-правових актів з охорони праці, інструкцій з безпечного проведення робіт і посадових інструкцій, які було порушено [PERSON] , що у своїй сукупності спростовують твердження припису. Із повідомлень начальника відділу охорони праці філії "Пасажирська компанія" АТ "Укрзалізниця" Мочарського А. від 10.01.2022, від 26.01.2022, які адресовані начальнику Головного управління Держпраці у Харківській області, вбачається, що вказане управління було повідомлено про неможливість виконання припису від 29.12.2021 у зв`язку із розглядом судом позову [PERSON] до АТ "Укрзалізниця" про визнання протиправним та скасування Акту форми Н-1/НП розслідування нещасного випадку та зобов`язання провести повторне розслідування цього нещасного випадку. На вказані повідомлення Управлінням з питань гігієни праці, розслідування, аналізу та обліку аварій і виробничого травматизму Головного управління Держпраці у Харківській області було надано відповідь від 18.02.2022, в якій зазначено, що з огляду на вказані у зверненні від 26.01.2022 за вих. № ПКОП-13/12 обставини щодо позову [PERSON] до суду стосовно нещасного випадку, пояснення філії "Пасажирська компанія" АТ "Укрзалізниця" взяті до уваги до отримання рішення суду у цивільній справі № 637/653/21 /том 2, а.с. 131-133/. З вказаного вбачається, що відповідачем не було проігноровано припис, а натомість повідомлено Головне управління Держпраці у Харківській області про неможливість виконання цього припису у зв`язку із оскарженням спірного Акту [PERSON] до суду. Враховуючи вказане вище у сукупності, те, що судом було встановлено, що в Акті форми Н-1/НП розслідування нещасного випадку вказані усі необхідні та передбачені чинним законодавством відомості, що спростовує припис, те, що [PERSON] при наявності припису паралельно звернулася до суду із позовом про оскарження Акту форми Н-1/НП і відповідно мала можливість у судовому порядку захистити порушені на її думку права та інтереси, суд дійшов висновку про безпідставність твердження представника позивача про те, що нескасований на теперішній час припис є підставою для скасування Акту форми Н-1/НП розслідування нещасного випадку та проведення повторного розслідування нещасного випадку. Таким чином, дослідивши та оцінивши вказані вище обставини у їх сукупності, суд вважає за необхідне відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. Вирішення судом питання щодо розподілу судових витрат у справі. Враховуючи те, що у задоволенні позову відмовлено у повному обсязі, то відповідно до ст. 141 ЦПК України понесені позивачем [PERSON] судові витрати у справі не підлягають стягненню з відповідача та залишаються на рахунок позивача. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed