Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-18 00:00:00

Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Довіра та гарантія» (далі - ТОВ «ФК «Довіра та гарантія») звернулося до Деснянського районного суду міста Києва з позовом, в якому просить стягнути з відповідача [PERSON] заборгованість за договором погашення заборгованості від 29 листопада 2019 року в загальному розмірі 180 753,61 грн, з яких: заборгованість за тілом кредиту - 113 687,69 грн, заборгованість за процентами - 801,03 грн, пеня - 42 557,06 грн, 3 % річних - 5 214,78 грн, інфляційні втрати - 18 493,05 грн та судові витрати. Позовні вимоги обґрунтовано тим, 22 січня 2009 року між ВАТ «Астра Банк» та [PERSON] укладено кредитний договір № 400001006178001, відповідно до умов якого [PERSON] було надано кредит у сумі 150 000,00 грн. Позивач зазначає, що Публічне акціонерне товариство «Дельта Банк» (далі - ПАТ «Дельта Банк»)є правонаступником ВАТ «Астра Банк» на підставі договору купівлі-продажу прав вимоги від 02 грудня 2013 року. 25 жовтня 2019 року між ТОВ «ФК «Довіра та гарантія» та ПАТ «Дельта Банк» укладено договір купівлі-продажу прав вимоги № 2065/К, посвідчений Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шевченко І.Л., зареєстровано за номером № 1924, відповідно до якого ТОВ «ФК «Довіра та гарантія» набуло права вимоги за кредитним договором від 22 січня 2009 року № 400001006178001. Далі, 29 листопада 2019 року між ТОВ «ФК «Довіра та гарантія» та [PERSON] укладено договір про погашення заборгованості. Однак, відповідач умови договору не виконав, не сплатив грошові кошти в належному розмірі та у встановлені строки. Також позивач окремо зазначає, що заборгованість [PERSON] у розмірі 157 045,78 грн, який складається з тіла кредиту у розмірі 113 687,69, процентів у розмірі 801,03 грн, пені у розмірі - 42 557,06 грн, підтверджується додатком № 1 до договору купівлі-продажу прав вимоги від 25 жовтня 2019 року № 2065/К та відповідним розрахунком заборгованості. Враховуючи вищезазначене, позивач - ТОВ «Довіра та гарантія», просить позов задовольнити. Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 29 січня 2024 року справу за позовом ТОВ «ФК «Довіра та гарантія» до [PERSON] про стягнення заборгованості передано на розгляд до Дніпровського районного суду міста Києва за підсудністю. Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 29 лютого 2024 року відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи проводити у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Сторонам роз`яснено їх процесуальні права подати заяви по суті справи та встановлено відповідні строки. У встановлений судом строк відповідач [PERSON] відзив на позов не подала. Конверт з ухвалою про відкриття провадження та копією позовної заяви з додатками, що двічі направлявся за адресою зареєстрованого місця проживання відповідача, повернувся до суду неврученим з відміткою «Укрпошти» про причини повернення - «за закінченням терміну зберігання». Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б). Відповідно до положень частини першої статті 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. За наведених обставин, відповідно до вимог частини першої статті 281 ЦПК України суд ухвалив провести заочний розгляд справи та ухвалити у справі заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. Враховуючи те, що розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи,

Outcome: approved