Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-27 00:00:00

Короткий зміст позовних вимог та доводів позивача Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом до відповідача [PERSON] , яку у подальшому просила замінити на належного відповідача [PERSON] та остаточно просила стягнути з відповідача [PERSON] на свою користь у рахунок відшкодування матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири, суму в розмірі 113\~346,00 гривень, у рахунок відшкодування завданої моральної шкоди 10\~000,00 гривень, а також судові витрати в розмірі 4733,50 гривень. В обґрунтування\~пред`явлених позовних\~вимог зазначила,\~що в ніч з 13 на 14 жовтня 2020 року сталося залиття її квартири [ADDRESS] . Посилалася, що теча була з квартири [ADDRESS] , яка розташована поверхом вище. Унаслідок вказаної події вона звернулася до КП «Жилкомсервіс» та представниками дільниці №30 16.10.2020 було проведено обстеження, а 29.10.2020 складено акт №22/20, в якому зафіксовано, що в квартирі [ADDRESS] сталося побутове залиття у ванній кімнаті з внутрішньо-квартирної мережі центрального опалення. Також цим актом встановлено, що у квартирі [ADDRESS] , в коридорі та житлових кімнатах була залита внутрішньо-квартирна мережа електропостачання, у коридорі виявлене руйнування стелі з гіпсокартону на загальній площі 1,4 кв.м., на кухні на стіні присутні окремі сліди залиття на площі 1,2 кв.м., залити меблі, у кімнаті № [NUMBER] (20,3 кв.м.) виявлено руйнування покриття підлоги з ламінату на загальній площі 3,2 кв.м., на стіні присутні окремі сліди залиття на площі 3,1 кв.м., присутні сліди руйнування натяжної стелі, у кімнаті № [NUMBER] (14,0 кв.м.) виявлено руйнування покриття підлоги з ламінату на загальній площі 2,5 кв.м., на стіні присутні окремі сліди залиття на площі 2,1 кв.м., присутні сліди руйнування натяжної стелі. Зазначила, що 22.12.2020 членами комісії дільниці №30 КП «Жилкомсервіс» складено акт №33 про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального гарячого водопостачання та залиття кв. [ADDRESS] , яким встановлено, що 02.12.2020 проведено обстеження квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] у ванній кімнаті утворився свищ на згоні внутрішьо-квартирної розводки трубопроводу гарячого водопостачання рушникової сушки, було залито квартиру [ADDRESS] , в якій у житлових кімнатах та коридорі виявлене руйнування покриття підлоги з ламінату загальною площею 4,2 кв.м., 2,8 кв.м. та 2,3 кв.м., течу було зупинено, гаряче водопостачання було відключено до усунення мешканцями квартири [ADDRESS] аварійної ситуації. Причиною залиття квартири [ADDRESS] був свищ на згоні внутрішньо-квартирної розводки біля рушникової сушки на трубопроводі гарячого водопостачання у квартирі [ADDRESS] . З огляду на викладене, на думку позивача, залиття її квартири відбулося з вини мешканців квартири [ADDRESS] , що розташована поверхом вище, через недбале відношення до технічного стану внутрішньо-квартирних мереж трубопроводу. Посилалася, що у результаті затоплення її квартира потребує негайного ремонту, оскільки проживати в ній стало неможливо. У результаті пошкодження квартири водою їй, як власнику квартири [ADDRESS] , завдана майнова шкода: у зв`язку з впливом великої кількості води наявні пошкодження покриття стін, ламінату на підлозі, підвісної стелі, меблів та електропроводки. Основна шкода пов`язана, перш за все, з масивним впливом гарячої води. Обсяг відновлювальних ремонтних робіт пов`язаний з тим, що необхідно демонтувати пошкоджені підвісні стелі у всій квартирі, пошкоджений ламінат з підлоги, покриття стін, заново проложити електричні дроти та відновити електропроводку у квартирі. Для якісної ліквідації наслідків залиття - протигрибкова обробка стелі та стін, а також демонтаж погорілої та монтаж нової системи електрозабезпечення (електропроводки) у всій квартирі. Обов`язковість заміни електропроводки обумовлена необхідністю дотримання правил пожежної безпеки експлуатації будівель та приміщень. Зазначила, що зведеним кошторисним розрахунком вартості ремонтно-відновлювальних робіт після залиття квартири визначено, що позивачці необхідно буде витратити 113\~346,00 гривень. Крім того, позивач зазначила, що витратила кошти на замовлення виготовлення кошторисної документації для проведення ремонтно-відновлювальних робіт після залиття квартири, яка коштує 3500,00 гривень. Також посилалася, що у зв`язку з пошкодженням її майна, проживанням у вологому приміщенні, яке в зимових умовах довго висихає, необхідністю проводити капітальний ремонт, відмовою відповідача вирішити спір у позасудовому порядку, позивач зазнала значних душевних страждань. Неправомірними діями відповідача їй завдано моральну шкоду, яка полягає в переживаннях з приводу пошкодження її майна та неможливості нормального користування ним, відсутності світла в квартирі, порушенні її звичайного способу життя, необхідності додавання зусиль для його нормалізації, витрачання значних грошових коштів на відновлення свого житла, а відтак, матеріальну компенсацію завданої моральної шкоди вона оцінює у 10000,00 гривень. З огляду на викладене, просить суд стягнути з відповідача [PERSON] на свою користь в рахунок відшкодування завданої матеріальної шкоди - 113 346,00 гривень, в рахунок завданої моральної шкоди 10 000,00 гривень, судові витрати - в розмірі 4733,50 гривень. Аргументи учасників справи Відповідач [PERSON] процесуальним правом на подання відзиву на позов не скористався. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору процесуальним правом на подання пояснень не скористалася. Рух справи Московський районний\~суд міста\~Харкова ухвалою\~від 29\~січня 2021\~року відкрив\~провадження по\~справі в\~порядку спрощеного\~позовного провадження, призначив розгляд справи в судовому засіданні з викликом сторін. Московський районний суд міста Харкова ухвалою від 07 вересня 2021 року за клопотанням представника відповідача (відповідача станом на 07 вересня 2021 року) адвоката Крамаренка В.П. по вказаній справі призначив судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручив експертам ХНДІСЕ ім. Засл. Проф. М.С. Бокаріуса. На вирішення експертизи було поставлено такі питання: який розмір завданої матеріальної шкоди об`єкту квартирі [ADDRESS] , спричиненої її залиттям; яка вартість\~ремонтно-будівельних\~робіт,\~проведення яких\~необхідне для\~усунення пошкоджень\~у зазначеній\~квартирі,\~які сталися\~внаслідок залиття\~водою.\~ 27\~листопада 2023\~року матеріали\~цивільної справи\~№643/1320/21\~за позовом [PERSON] до [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири,\~повернулися з Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса» до Московського районного суду м. Харкова з висновком експерта №24515 від 22.11.2023. Московський районний\~суд міста\~Харкова ухвалою\~від 28\~листопада 2023\~року поновив\~провадження \~у\~цивільній\~справі за\~позовною заявою\~ [PERSON] \~до [PERSON] \~про відшкодування\~шкоди,\~завданої залиттям\~квартири, призначив справу до розгляду в судовому засіданні. Московський районний суд міста Харкова ухвалою від 08 січня 2024 року задовольнив заяву позивача [PERSON] про проведення судового засідання по вказаній вище справі в режимі відеоконференції, забезпечив участь позивача у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою відеоконференцзв`язку. Московський районний\~суд міста\~Харкова ухвалою\~від 06\~лютого 2024\~року задовольнив клопотання представника\~позивача [PERSON] адвоката Швеця С.В. про заміну первісного відповідача належним відповідачем та залучення до участі у справі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача. Замінив відповідача\~ [PERSON] належним\~відповідачем - [PERSON] , у цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири, залучив до\~участі у\~справі за\~позовом [PERSON] до [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири, як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - [PERSON] . Участь у справі сторін та інших учасників справи Позивач [PERSON] , яка приймала участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, позовні вимоги, пред`явлені до [PERSON] , підтримала, просила їх задовольнити в повному обсязі, просила стягнути з [PERSON] в рахунок відшкодування матеріальної шкоди суму в розмірі 113 346,00 гривень, в рахунок відшкодування моральної шкоди 10 000,00 гривень, судові витрати в сумі 4733,50, з яких: 1233,50 гривень сплаченого нею судового збору, 3500,00 витрат, понесених у зв`язку з оплатою вартості кошторисної документації. В обґрунтування позовних вимог посилалася на обставини, як воно зазначено у позовній заяві. Також зазначила, що вона робить заяву про понесені нею витрати на професійну правничу допомогу адвоката, остаточну суму яких з відповідними доказами нею буде надано суду у встановлений судом строк після ухвалення рішення по справі. Представник позивача адвокат Швець С.В. у судовому засіданні позовні вимоги позивача підтримав, просив їх задовольнити з підстав, наведених у пред`явленому позові. Відповідач у\~судове засідання\~не з`явився,\~про дату,\~час і\~місце розгляду\~справи повідомлявся\~належним чином\~та своєчасно, про причини неявки суду не повідомив. Судові повістки, які направлялися судом за адресою зареєстрованого місця проживання відповідача [PERSON] повернулися до суду, як неотримані останнім із зазначенням у довідці про причини повернення «адресат відсутній за вказаною адресою». Представник відповідача адвокат Пікулін Р.М. у судове засідання не з`явився, про дату,\~час і\~місце розгляду\~справи повідомлявся\~належним чином\~та своєчасно. Третя особа,\~яка не\~заявляє самостійних\~вимог щодо\~предмета спору\~на стороні\~відповідача -\~ [PERSON] у судове засідання не з`явилася, про дату, час і місце розгляду справи повідомлялася належним чином та своєчасно, про причини неявки суду не повідомила. У судовому засіданні третя особа була представлена повноважним представником. Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача адвокат Крамаренко В.П. у судовому засіданні 03 червня 2024 року заперечував проти задоволення позовних вимог позивача, просив відмовити в їх задоволенні. Вирішуючи питання про можливість розгляду справи за відсутності відповідача та представника відповідача адвоката Пікуліна Р.М. суд ураховує таке. 11 квітня 2024 року від представника відповідача [PERSON] адвоката Пікуліна Р.М. через підсистему «Електронний суд» надійшла заява про ознайомлення з матеріалами справи в електронному вигляді та про відкладення розгляду справи, призначеного на 11 квітня 2024 року. Адвокату Пікуліну Р.М. судом було надано доступ до електронної справи, а відтак, представник відповідача ознайомився з матеріалами справи, отримав копію ухвали про заміну неналежного відповідача належним відповідачем, отримав копію позовної заяви та копії доданих до неї документів, проте процесуальним правом на подання відзиву відповідач та його представник не скористалися. Розгляд справи за клопотанням представника відповідача адвоката Пікуліна Р.М. було відкладено до 24 квітня 2024 року. Згідно з Довідкою про доставку електронного документа, документ в електронному вигляді «Судова повістка про виклик до суду в справі цивільній» від 12.04.2024 по справі №643/1320/21 (суддя Семенова Я.Ю.), а також (за наявності) прикріплені до нього файли було надіслано одержувачу [PERSON] в його електронний кабінет. Документ доставлено до електронного кабінету 12.04.2024 о 14:30:25. У судове засідання, призначене на 24 квітня 2024 року представник відповідача не з`явився. Згідно з Довідкою про доставку електронного документа, документ в електронному вигляді «Судова повістка про виклик до суду в справі цивільній» від 26.04.2024 по справі №643/1320/21 (суддя Семенова Я.Ю.), а також (за наявності) прикріплені до нього файли було надіслано одержувачу [PERSON] в його електронний кабінет. Документ доставлено до електронного кабінету 26.04.2024 о 18:40:07. У судове засідання, призначене на 03 червня 2024 року представник відповідача не з`явився. 03 червня 2024 року через підсистему «Електронний суд» представник відповідача адвокат Пікулін Р.М. надіслав до суду клопотання про ознайомлення з матеріалами справи в електронному вигляді. Водночас, суд звертає увагу, що за клопотанням представника відповідача адвоката Пікуліна Р.М. від 11 квітня 2024 року адвокату Пікуліну Р.М. було надано доступ до електронної справи, а відтак, представник відповідача ознайомився з матеріалами справи, отримав копію ухвали про заміну неналежного відповідача належним відповідачем, отримав копію позовної заяви та копії доданих до неї документів ще 11 квітня 2024 року, процесуальним правом на подання відзиву вкотре відповідач та його представник не скористалися. У судове засідання, призначене на 28 червня 2024 року представник відповідача адвокат Пікулін Р.М. вчергове не з`явився, через підсистему «Електронний суд» надіслав на адресу суду клопотання про відкладення розгляду справи з посиланням на неможливість його явки в судове засідання через проходження ним стаціонарного лікування та обстеження під час проходження ВЛК за направленням ТЦК та СП. Жодних доказів на підтвердження зазначених у клопотанні обставин представником відповідача надано не було. Процесуальним правом на подання відзиву на позовну заяву представник відповідача не скористався. За правилами п. 2 ч. 3 ст. 223 ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки. Згідно з положеннями ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів. Відповідно до вимог п. 2 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки до електронного кабінету особи. За змістом п. 3 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду. Суд, ураховуючи наведені вище обставини, з`ясувавши думку присутніх у судовому засіданні позивача, яка приймала участь у розгляді справи в режимі відеоконференції, представника позивача, представника третьої особи, вважає за можливе проводити розгляд справи за відсутності належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи відповідача, представника відповідача та третьої особи, проти чого у судовому засіданні не заперечували позивач, представник позивача та представник третьої особи. Фактичні обставини справи, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин Позивач [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу від 23.09.2009, зареєстрованого у реєстрі за №3124, посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Руденко О.Є., є власником квартири [ADDRESS] , що підтверджується Витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно у КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» №24111330 від 12.10.2009 (а.с. 11). Як убачається зі змісту технічного паспорту на квартиру [ADDRESS] , квартира посімейного заселення розташована на 3 поверсі 9 поверхового будинку та складається з 2 кімнат житловою площею 34,2 кв.м., у тому числі: 1-а кімната, площею 20,3 кв.м., 2-а кімната, площею 14,0 кв.м., кухня - площею 9,1 кв.м., вбиральня (сполучена) 1,2 кв.м., ванна кімната, площею 3,7 кв.м., коридор - 7,4 кв.м. Квартира обладнана балконом (терасою) 3,2 кв.м., лоджією 4,5 кв.м. Загальна площа квартири 59,0 кв.м., висота приміщень 2,80 м. (а.с. 12-13). 14 жовтня 2020 року відбулося затоплення належної позивачці на праві власності квартири [ADDRESS] . 29 жовтня 2020 року комісією у складі: начальника дільниці №30 КП «Жилкомсервіс» [PERSON] , інженера дільниці №30 [PERSON] та майстра дільниці №30 [PERSON] за зверненням мешканця квартири [ADDRESS] був складений Акт №22/20 про залиття, від 29.10.2020, відповідно до якого на момент обстеження - 16.10.2020 у квартирі [ADDRESS] були виявлені: у коридорі при візуальному огляді виявлене руйнування стелі з гіпсокартону на загальній площі 1,4 м.кв. Також була залита внутрішньоквартирна мережа електропостачання. На кухні на стіні присутні окремі сліди залиття на площі 2,1 м.кв., а також були залиті меблі мешканців. У кімнаті №1 (20,3м2) при візуальному огляді виявлене руйнування покриття підлоги з ламінату на загальній площі 3,2 м.кв, на стіні присутні окремі сліди залиття на площі 3,1 м.кв. Також була залита внутрішньоквартирна мережа електропостачання і присутні сліди руйнування натяжної стелі. У кімнаті №2 (14,0 м2) при візуальному огляді виявлене руйнування покриття підлоги з ламінату на загальній площі 2,5 м.кв., на стіні присутні окремі сліди залиття на площі 2,1 м.кв. Також була залита внутрішньоквартирна мережа електропостачання і присутні сліди руйнування натяжної стелі. Над квартирою [ADDRESS] . Зі слів мешканця квартири [ADDRESS] було побутове залиття у ванній кімнаті з внутрішньоквартирної мережі центрального опалення. На момент обстеження 16.10.2020 системи внутрішньо будинкового центрального опалення, гарячого, холодного водопостачання, водовідведення знаходиться у задовільному, технічно справному стані. Протікання немає (а.с. 15). 22 грудня 2020 року комісією в складі: начальника дільниці №30 КП «Жилкомсервіс» [PERSON] , інженера дільниці №30 КП «Жилкомсервіс» [PERSON] , заступника начальника Московської філії КП «ХТМ» Капусти А.І., який відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньобудинкові системи горячого водопостачання, був складений Акт №33 про залиття, аварію, що трапилася на системі центрального гарячого водопостачання та залиття кв. [ADDRESS] , затверджений начальником дільниці №30 КП «Жилкомсервіс» [PERSON] , за підписами інженера дільниці №30 Голодних О.В., заступника начальника Московського філіалу КП «ХТМ» [PERSON] , з яким під підпис ознайомлена мешканець квартири [ADDRESS] [PERSON] , згідно з яким, 14 жовтня 2020 року у кв. [ADDRESS] утворився свищ на згоні внутрішньо-квартирної розводки трубопроводу гарячого водопостачання рушникової сушки. Аварійною бригадою було відключене гаряче водопостачання до усунення мешканцями квартири [ADDRESS] аварійної ситуації. Під квартирою [ADDRESS] . На момент обстеження 02.12.2020 у квартирі [ADDRESS] при візуальному огляді було виявлено: у кімнаті № [NUMBER] (20,3м2) руйнування покриття підлоги з ламінату на загальній площі 4,2м.кв. У кімнаті №2 (14,0м2) руйнування покриття підлоги з ламінату на загальній площі 2,8м. кв. У коридорі руйнування покриття підлоги з ламінату на загальній площі 2,3м.кв. На момент обстеження 02.12.2020 системи внутрішньо будинкового центрального опалення, гарячого, холодного водопостачання, водовідведення знаходиться у задовільному, технічно справному стані. Протікання немає. Висновки комісії: причиною залиття квартири [ADDRESS] став свищ на згоні внутрішньоквартирної розводки біля рушникової сушки на трубопроводі гарячого водопостачання у квартирі [ADDRESS] . Мешканець квартири [ADDRESS] від підпису відмовився (а.с. 16). Квартира [ADDRESS] , належить на праві власності відповідачу [PERSON] , відповідачу у справі, що знаходить своє підтвердження копією Витягу з Державного реєстру прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №116420 від 23.01.2023 (а.с. 137-138). Підстава виникнення права власності договір купівлі-продажу, серія та номер: 92, виданий 23.01.2013, посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Слоневською Д.В. (а.с. 135-136). 02 грудня 2020 року між позивачем [PERSON] (Замовник) та ПП «Спецстройпроект-1» (Виконавець) був укладений договір №02-12/20 на виконання робіт, відповідно до п. 1.1 якого замовник доручає, а виконавець приймає зобов`язання з виготовлення кошторисної документації для проведення ремонтно-відновлювальних робіт після залиття в квартирі [ADDRESS] . Згідно з п. 3.1 договору сторони досягли згоди, що вартість технічного звіту становить 3\~500,00 гривень без ПДВ. Умовами п. 3.2. сторонами погоджено, що замовник здійснює оплату за виконані роботи шляхом перерахування коштів на поточний рахунок виконавця в два етапи: аванс у розмірі 50% протягом п`яти календарних днів з моменту підписання договору; залишок протягом трьох календарних днів з моменту підписання акту здачі-приймання виконаних робіт (а.с. 17). Згідно з актом 1 здачі-приймання виконаних робіт за Договором №02-12/20 від 02 грудня 2020 року, складеним 10 грудня 2020 року, виконавцем (ПП «Спецстройпроект-1») були проведені такі роботи: виготовлення кошторисної документації для проведення ремонтно-відновлювальних робіт після залиття в квартирі [ADDRESS] , на суму 3\~500,00 гривень. Замовник ( [PERSON] ) не має претензій до підрядника за якістю виконаних робіт (а.с. 18). Згідно зі зведеним кошторисним розрахунком вартості об`єкта будівництва, складеним за замовленням [PERSON] ПП «Спецстройпроект-1», ремонтно-відновлювальних робіт після залиття квартири [ADDRESS] , останні складають 113\~346,00 гривень (а.с. 19-30). Відповідно до висновку експерта №24515 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи від 22.11.2023, на момент обстеження в приміщеннях квартири [ADDRESS] , враховуючи значний проміжок часу з моменту події сліди від залиття незначні . Згідно з актами (1.1. стор. 15, 16) та технічним паспортом (1.1. стор. 12-13) встановлені такі пошкодження від залиття: коридор «1», площею 7,4 кв.м. (фактично 7,7 кв. м), підлога частково викладена керамічною плитеою 5,0 кв.м та ламінатом 2,7 кв.м. Уздовж стін змонтовані ПВХ плінтуси. Стіни обклеєні флізеліновими шпалерами. Стеля підшита гіпсокартоном, пофарбована, із вмонтованими точковими світильниками. Уздовж стін змонтовані стельові ПВХ плінтуси. На час проведення обстеження на підлозі з ламінату спостерігаються сліди залиття у вигляді здутих швів ламінату (фото 10,11). Житлова кімната «2», площею 20,3 кв.м. (фактично 18,9 кв. м). Підлога покрита ламінатом, уздовж стін змонтовані ПВХ плінтуси. Стіни обклеєні флізеліновими шпалерами. Стеля підшита натяжною плівкою ПВХ сатиновою білого кольору. На час проведення обстеження на підлозі з ламінату спостерігаються сліди залиття к вигляді здутих швів ламінату (фото 11), на плівці натяжної стелі залишилися отвори від спуску води (фото 8). Житлова кімната «3», площею 14,0 кв. м (фактично 12,2 кв.м.), підлога покрита ламінатом, уздовж стін змонтовані ПВХ плінтуси. Стіни обклеєні флізеліновими шпалерами. Стеля підшита натяжною плівкою ПВХ сатиновою білого кольору, виконаною єдиним контуром з кухнею. На час проведення обстеження на підлозі з ламінату спостерігаються сліди залиття у вигляді здутих швів ламінату (фото 3, 4,6), плівка натяжної стелі замінена. Кухня «4», площею 9,1 кв.м., підлога викладена керамічною плиткою. Стіни оштукатурені та пофарбовані. Стеля підшита натяжною плівкою ПВХ сатиновою білого кольору, виконаною єдиним контуром з житловою кімнатою, над робочою поверхнею виконаний короб з гіпсокартону шириною 0,6 м (фото 1, 2). На час проведення обстеження плівка натяжної стелі замінена. Вбиральня поєднана «5», площею 3,7 кв.м. (фактично 5,9 кв.м.). Підлога викладена керамічною плиткою. Стіни облицьовані керамічною плиткою. Стеля підшита натяжною плівкою ПВХ рожевого кольору. На час проведення обстеження плівка натяжної стелі замінена (фото 5). Вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень, в квартирі [ADDRESS] , які сталися внаслідок залиття, відповідно до актів №22/20 від 29.10.2020 та №33 від 22.12 2020 станом на час складання цього висновку, становить 66 198 грн. Розмір завданої матеріальної шкоди об`єкту - квартирі [ADDRESS] , спричиненої її залиттям, відповідно до актів №22/20 від 29.10.2020 та №33 від 22.12.2020 станом на час складання цього висновку, становить 61 894 грн. (шістдесят одна тисяча вісімсот дев`яносто чотири грн.) (а.с. 88-109). Мотиви, з яких виходив суд, застосовані норми права та висновки суду За правилами ст. 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди. Вимогами ч. 1, 2 ст. 22 ЦК України унормовано, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відтак, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому, такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. Водночас, такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Як це унормовано положеннями ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. За правилами ч. 1 ст. 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоду майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в п. 2 постанови від 27 березня 1992 року №6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень ЦК України щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. Даний висновок зроблено Верховним Судом у постанові від 13.11.2019, прийнятій у справі №757/31418/15-ц, яку суд вважає за необхідним застосувати при розгляді даної справи. Згідно з ч. 4, 5 ст. 319 ЦК України власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. За правилами ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно зі ст. 151 ЖК України громадяни, які мають у приватній власності будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію. У пункті 2.3.6 Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованих в Мін`юсті 25 серпня 2005 року за № 927/11207, зазначено, що у разі залиття, аварії квартири складається відповідний акт, форма якого затверджена додатком № 4. Відповідно до даного додатку акт повинен містити дані про події, які відбулись, наслідки таких подій, причину залиття, винну особу, яка здійснила неправомірні дії, та підписи осіб, у присутності яких такий акт складено. Відповідно до\~вимог ст.\~76\~ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Згідно з ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Положеннями\~ст. 89 ЦПК України\~унормовано, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Відповідно до ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Факт залиття квартири [ADDRESS] , підтверджується, зокрема, актом про залиття №33 від 22.12.2020, згідно з яким, причиною залиття квартири [ADDRESS] став свищ на згоні внутрішньоквартирної розводки біля рушникової сушки на трубопроводі гарячого водопостачання у квартирі [ADDRESS] . Мешканець квартири [ADDRESS] від підпису відмовився (а.с. 16). Надаючи оцінку вказаному акту про залиття суд керується таким. Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими\~наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207, передбачено, що в разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). У додатку № 4 до цих Правил від 25 серпня 2005 року № 927/11207, зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємств), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організацій (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік ); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності, характер залиття та його причини: завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність (у такому випадку в акті має бути зазначено, що згадані особи (прізвище, ім`я, по батькові) підписувати складений акт відмовилися з таких-то причин). Акт повинен бути складений у тому числі за присутності: головного інженера виконавця послуг; голови комісії; майстра технічної дільниці; майстра ремонтної дільниці слюсаря-сантехніка, представників організації обслуговуючої компанії. Наданий суду акт загалом відповідає вимогам, встановленим вищезазначеними Правилами, в ньому наведені: дата та місце складання; місце, де трапилося залиття; подія, що трапилася; наслідки залиття, а також причина залиття. Акт складений та підписаний уповноваженими особами. В акті зазначено, що мешканець квартири [ADDRESS] відмовилися підписати вказаний акт, факт відмови засвідчено підписами інженера дільниці №30 [PERSON] та заступником начальника Московської філії КП «ХТМ» - Капустою. А.І. Вказане не спростовано відповідачем [PERSON] та його представником, процесуальним правом на подання відзиву відповідача та його представник не скористалися. Як виснував Верховний Суд в постанові від 12 листопада 2018 року, прийнятій у справі №753/20314/15, не3підписання акта відповідачем не впливає на його правильність, оскільки зворотного останній не довів. Відтак, якщо власник квартири, у якій сталася аварійна ситуація, що спричинила залиття, не підписав письмовий акт обстеження, це не призведе до втрати таким документом юридичної сили, а отже й доказового значення для справи. Вирішуючи питання щодо розміру завданої майнової шкоди, суд бере до уваги висновок експерта №24515 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи, складений 22.11.2023 судовим експертом «Інституту судових експертиз ім. Засл. Проф. М.С. Бокаріуса» Адамовою Д.В., оскільки при його складанні враховано величину фізичного зносу об`єкта оцінки, експертом було здійснено візуально-інструментальне обстеження, необхідні обміри пошкоджених приміщень для визнання площ (об`ємів) стін, стель, на яких необхідно виконати ремонтні роботи, наявності/відсутності меблів тощо, демонтаж/монтаж яких необхідно буде виконати у зв`язку з технологією виконання ремонтних робіт та фото фіксацію об`єкту дослідження. Крім того, судового експерта [PERSON] було попереджено про кримінальну відповідальність за ст.\~384,\~385 КК України, а саме за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків, висновок відповідає вимога ст. 102 ЦПК України. Відповідно до висновку експерта вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень в квартирі [ADDRESS] , які сталися внаслідок залиття квартири, становить 61\~894,00 гривень, яка, на переконання суду є доведеною та підлягає до стягнення із відповідача. Як вже зазначалося судом вище, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів), як це унормовано положеннями ст. 89 ЦПК України. Відповідно до ст. 102 ЦПК України\~висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права. У висновку експерта повинно бути зазначено: коли, де, ким (ім`я, освіта, спеціальність, а також, за наявності, свідоцтво про присвоєння кваліфікації судового експерта, стаж експертної роботи, науковий ступінь, вчене звання, посада експерта), на якій підставі була проведена експертиза, хто був присутній при проведенні експертизи, питання, що були поставлені експертові, які матеріали експерт використав. Інші вимоги до висновку експерта можуть бути встановлені законодавством. За змістом ст. 110 ЦПК України\~висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими\~статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні. Оцінюючи наявний у матеріалах справи висновок судового експерта у сукупності з іншими матеріалами справи, суд доходить до переконання, що вказаний висновок є повним і обґрунтованим, узгоджується з іншими наявними у матеріалах справи доказами та не суперечить їм, відповідає вимогам\~ст. 102 ЦПК України\~та не викликає сумнівів у його правильності, експертом надано відповіді на поставлені судом питання. Таким чином, установивши, що матеріалами справи доведено завдану шкоду, протиправність дій відповідача, причинно-наслідковий зв`язок між ними, що призвело до залиття квартири [ADDRESS] , яка на праві власності належить позивачу [PERSON] , суд доходить висновку, що завдана майнова шкода підлягає відшкодуванню відповідачем. Щодо наданого в обґрунтування розміру матеріальної шкоди, спричиненої відповідачем залиттям квартири [ADDRESS] , яка на праві власності належить позивачці, зведеного кошторисного розрахунку вартості об`єкта будівництва з додатками, виготовленого ПП «Спецстройпроект-1», суд зважає на таке. Як убачається з доданого до матеріалів позовної заяви зведеного кошторисного розрахунку вартості об`єкта будівництва, складеного в поточних цінах станом на 02 грудня 2020 року, підписаного директором ПП «Спецстройпроект-1» Богдан С.В. та інженером з проектно-кошторисної роботи [PERSON] , останній не містить відомостей щодо дати його складення та номеру. Наданий суду зведений кошторисний розрахунок не містить жодних відомостей про проведення обстеження кв. [ADDRESS] для визначення факту та причин залиття квартири, розміру та характеру пошкоджень, завданих внаслідок залиття, лише містить калькуляцію видів та вартості будівельних робіт, до кошторису не надано фототаблиць з кв. [ADDRESS] . Крім того, суд зважає на те, що до зведеного кошторисного розрахунку вартості об`єкта будівництва не додано жодних доказів на підтвердження наявності в інженера з проектно-кошторисної роботи [PERSON] , яка підписала наданий суду кошторис, повноважень складати та підписувати такі документи, як і не містить він доказів на підтвердження обставин того, що вона є фахівцем вказаній у галузі та має відповідну кваліфікацію. Доказів на підтвердження обставин того, що ПП «Спецтройпроект-1» є суб`єктом господарської діяльності, зареєстрованим у встановленому законом порядку та має право здійснювати діяльність з відповідним КВЕД, у тому числі, й щодо проведення розрахунку вартості об`єкта будівництва. Не зайвим суд вважає відмітити, що особи, які склали такий розрахунок та підписали його, не попереджалися про кримінальну відповідальність за здійснення завідомо неправильного розрахунку. Відтак, з огляду на викладене, суд не бере до уваги зведений кошторисний розрахунок вартості об`єкта будівництва без номеру та без дати як такий, що не є належним та допустимим доказом. Що стосується позовної вимоги про стягнення з відповідача спричиненої позивачці моральної шкоди в сумі 10 000 гривень, суд керується таким. За правилами ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Якщо інше не встановлено законом, моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. У пунктах 3, 9 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» судам роз`яснено, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. За загальним правилом зобов`язання з відшкодування шкоди як майнової, так і моральної є безпосереднім наслідком правопорушення, тобто порушення охоронюваних законом суб`єктивних особистих немайнових і майнових прав та інтересів учасників цивільних відносин. За своїм характером ці зобов`язання належать до недоговірних, тобто вони виникають поза межами існуючих між потерпілим і завдавачем шкоди договірних чи інших правомірних зобов`язальних відносин. Європейський суд з прав людини вказує, що оцінка моральної шкоди по своєму характеру є складним процесом, за винятком випадків коли сума компенсації встановлена законом (STANKOV v. BULGARIA, № 68490/01, § 62, ЄСПЛ, 12 липня 2007 року). Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому, суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Положення ст. 1167 ЦК України містять загальні підстави для відшкодування моральної шкоди, завданої неправомірними діями, складовими елементами яких є: шкода, протиправне діяння особи, котра її завдала, причинний зв`язок між ними, а також вина заподіювача шкоди. Перераховані підстави для деліктних зобов`язань є обов`язковими. Відсутність хоча б одного елементу виключає відповідальність за завдану шкоду. Суд погоджується з доводами позивача [PERSON] , що внаслідок залиття квартири, належної їй на праві власності, вона зазнала душевних страждань, у зв`язку з протиправною поведінкою відповідача щодо неї, перенесла емоційне напруження, що потягло за собою в своїй сукупності психологічний дискомфорт та моральні переживання, які погіршили її звичний спосіб життя, призвели до порушення душевної рівноваги, що вимагає від неї додаткових витрат часу, залучення душевних та матеріальних зусиль. Суд вважає доведеними обставинами, що відповідач завдав позивачу моральної шкоди, його дії були протиправними та винними, а також наявність причинного зв`язку між ними. При визначенні розміру відшкодування моральної шкоди позивачу, суд враховує характер правопорушення (час, місце, епізодичність протиправної поведінки), глибину його душевних страждань, обумовлених порушенням звичайного життєвого укладу, ступінь вини відповідача, а відтак, враховуючи вимоги розумності та справедливості, суд вважає, що розмір грошового відшкодування завданої позивачу моральної шкоди слід визначити в сумі 5\~000,00 гривень, у зв`язку з чим позов в цій частині підлягає частковому задоволенню. Розподіл судових витрат Відповідно до ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема витрати пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Як убачається зі змісту позовної заяви, позивач посилалася, що нею було понесено витрати в розмірі 3500,00 гривень на замовлення виготовлення кошторисної документації для проведення ремонтно-відновлювальних робіт після залиття квартири. Суд, дослідивши матеріали, додані до позовної заяви, доходить висновку про таке. Відповідно до\~п.\~3.2\~Договору 02-12/20\~від 02\~грудня 2020\~року,\~укладеного між\~ [PERSON] \~та ПП\~«Спецстройпроект-1»,\~замовник здійснює\~оплату за\~виконані роботи\~шляхом перерахування\~коштів на\~поточний рахунок\~виконавця.\~Водночас,\~матеріали справи\~не містять\~не містять\~доказів на\~підтвердження перерахування\~ [PERSON] \~коштів на рахунок ПП «Спецстройпроект-1». Крім того, як було зазначено судом вище, суд при ухваленні рішення не бере до уваги зведений кошторисний розрахунок вартості об`єкта будівництва, позаяк останній не є належним та допустимим доказом по справі. Згідно з квитанцією TS210750 від 25.01.2021 при пред`явленні позову до суду позивачем понесені витрати по сплаті судового збору в розмірі 1233,50 гривень. Правилами ст. 141 ЦПК України установлено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог позивача частково, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 668,93 гривень (1233,50 : 100 х 54,23% = 668,93), та витрати, пов`язані із замовленням виготовлення кошторисної документації для проведення ремонтно-відновлювальних робіт після залиття квартири в розмірі 1898,05 гривень (3500 : 100 х 54,23% = 1898,05). Також позивачем та її представником у судовому засіданні було зроблено заяву про понесені позивачкою витрати на професійну правничу допомогу адвоката, розмір якої з відповідними доказами щодо понесення позивачкою таких витрат буде надано суду у встановленому законом порядку і строк. Виходячи з наведеного, та, враховуючи вимоги ч. 8\~ст. 141 ЦПК України, суд вважає необхідним призначити судове засідання для вирішення питання про витрати на професійну правничу допомогу та встановити позивачу [PERSON] строк для подання доказів щодо розміру понесених ним витрат на професійну правничу допомогу. На підставі викладеного,

Outcome: partial