Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-17 00:00:00

[PERSON] звернулася до Дзержинського районного суду м.Харкова з позовом до Харківської міської ради про визначення (надання) додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Глуховцева Наталія Володимирівна Ухвалою Дзержинського\~районного суду\~міста Харкова\~від 02\~січня 2024\~року прийнято\~до розгляду\~та відкрито провадження у справі за позовною заявою [PERSON] до Харківської міської ради про визначення (надання) додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Глуховцева Наталія Володимирівна. Суд вирішив проводити розгляд справи в порядку загального позовного провадження. Ухвалою Дзержинського районного суду міста Харкова від 04 березня 2024 року закрито підготовче провадження по цивільній справі за позовом [PERSON] до Харківської міської ради про визначення (надання) додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Глуховцева Наталія Володимирівна. Справу призначено до судового розгляду. У судове засідання позивачка, [PERSON] , не з`явилася, про дату та час судового засідання була повідомлена своєчасно та належним чином, про причини неявки суду не повідомила. Представник позивачки, Адвокат Величко А.О., через канцелярію суду подав клопотання, в якому просив суд провести слухання справи без участі Позивачки та її представника, вказав, що позовні вимоги підтримує повністю, просив позов задовольнити. Представник Відповідача, Харківської міської ради в судове засідання не з`явився, повідомлявся своєчасно та належним чином, про причини неявки суду не повідомив. Подав додаткові пояснення (відзив), в якому просив відмовити в задоволенні позовних вимог, посилаючись на недоведеність стороною позивача поважності пропуску строку для звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. Відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з таких підстав. Судом встановлено такі факти та відповідні їм правовідносини. [INFO] в місті Харкові помер [PERSON] [INFO] . 11 листопада 2021 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м Харків) складено відповідний актовий запис за №23115, про те що [PERSON] помер [INFO] у віці 66 років, та видано Свідоцтво про смерть серія [NUMBER] ). [PERSON] [INFO] є дружиною [PERSON] , [INFO] , про що свідчить Свідоцтво про одруження, серія [NUMBER] , видане Відділом реєстрації актів громадського стану Червонозаводського районного управління юстиції м. Харкова, про що в книзі реєстрації актів про одруження від 01 березня 2002 року зроблено запис за №64. Позивачка є спадкоємцем першої черги за законом після смерті [PERSON] , відповідно до норми ст. 1261 ЦК України. Позивачка, [PERSON] , звернулась із заявою про прийняття спадщини до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Глуховцева Наталія Володимирівна. Однак, приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Глуховцевою Наталією Володимирівною, винесено Постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 12 вересня 2023 року за вих. №120/02-14. Таким чином Позивачу було відмовлено у видачі Свідоцтва про право на спадщину за законом через пропуск нею встановленого строку для її прийняття. Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Статтею 1216\~ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини, згідно з ч.3\~ст.1223 ЦК України. Відповідно до положень ст.1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ч. 1\~ст. 1222 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст.ст. 1220-1221, 1223 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця. У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, що визначається ст. 1261 ЦК України. Згідно з ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, а з урахуванням пункту 3 Постанови Кабінету Міністрів від 28 лютого 2022 року 3164 «Деякі питання в умовах воєнного стану», відповідно до якого перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Згідно з ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Отже законодавчо передбачено, що якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. З урахуванням веденого в України Указом Президента\~України №64/2022\~від 24.02.2022\~року воєнного стану, у позивача виникли об`єктивні та істотні труднощі для своєчасної подачі заяви про прийняття спадщини. Позивачка пропустила встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини. Відповідно до\~п.\~24\~ Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (ч.2\~ст.1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Відповідно до постанови ВС/КЦС № 681/203/17-ц від 17.10.2018, незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є підставою для задоволення таких вимог. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані докази в їх сукупності, враховуючи, що позивач об`єктивно не могла раніше звернутися до нотаріуса, то, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємицею поважними та визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини терміном в два місці. Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.

Outcome: approved