Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-20 00:00:00

В березні 2024 року\~ адвокат\~\~ Толюпа Ольга\~ Олександрівна, яка\~\~ діє в\~ інтересах\~ [PERSON] ,\~\~ звернулася до\~ Шевченківського\~ районного суду м. Чернівців\~ з\~ позовом\~\~ до\~\~ [PERSON] \~\~ про\~ розірвання шлюбу,\~ мотивуючи тим, що\~ 29.10.2010 року\~\~\~\~ між\~\~ [PERSON] \~ та [PERSON] \~\~\~ було\~ укладено\~ шлюб, який\~ зареєстрований\~ Відділом\~\~ реєстрації актів цивільного стану Чернівецького міського\~\~ управління\~ юстиції,\~ про що складено\~ відповідний актовий запис №\~ 1944. Від спільного\~\~\~\~ подружнього життя\~\~ мають\~ малолітню\~ доньку [PERSON] , [INFO] . З 2022 року між ними\~ почали\~\~ виникати\~ конфлікти, що призвело до\~ постійних сварок\~ в\~ сім`ї та\~ непорозумінь.\~\~\~\~ В кінцевому\~ результаті\~\~ нерозуміння одне одного призвело\~ до\~ фактичного припинення між\~ позивачем\~ та\~ відповідачем\~\~ шлюбних відносин.\~\~ Позивач\~ втратив\~ почуття любові\~ до\~ відповідача. На\~ даний час\~\~\~\~ спільне\~ господарства\~ ними\~ не ведеться,\~\~ проживають\~ вони\~ окремо, а\~ тому\~\~ шлюб\~ носить формальний характер..\~ Просила\~ суд розірвати шлюб укладений\~ між\~ [PERSON] , [INFO] ,\~\~ та\~ [PERSON] , [INFO] ,\~ зареєстрований 29.10.2010 року Відділом реєстрації актів\~\~ цивільного стану Чернівецького\~\~ міського управління\~ юстиції, актовий\~ запис № 1944 (а.с.2-4). Ухвалою\~ судді Шевченківського\~ районного суду\~\~ м. Чернівці від 18 квітня 2024\~ року\~\~ вирішено\~\~ справу за\~ позовною\~ заявою\~\~ [PERSON] до [PERSON] \~ про розірвання шлюбу\~\~ направити\~\~ за підсудністю\~ до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області\~\~ (а.с. 16). Згідно\~\~ штампу\~\~ канцелярії суду,\~ справа\~\~\~\~ надійшла\~ до\~ Білоцерківського міськрайонного\~ суду Київської\~ області 22.05.2024\~ року. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.05.2024 року головуючим суддею визначено Орєхова О.І. (а.с. 22)\~ та матеріали передані для розгляду. Відповідно до статті 32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана. Згідно відповіді з Єдиного державного демографічного реєстру № 549449 від 18.04.2024 року, сформованого засобами підсистеми ЄСІТС «Електронний суд» за запитом судді\~ Шевченківського районного суду\~ м.\~ Чернівців\~\~ щодо визначення підсудності, яка міститься в матеріалах справи (а.с. 15),\~ [PERSON] , [INFO] ,\~\~ зареєстрована\~ за адресою:\~ [ADDRESS] , з 26.07.2021 року. Відповідно до ч. 1 ст. 187 ЦПК України за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу. Якщо відповідачем вказана фізична особа, яка не має статусу підприємця, суд відкриває провадження не пізніше наступного дня з дня отримання судом у порядку, передбаченому частиною восьмою цієї статті, інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи відповідача.\~\~\~\~\~\~\~\~\~ Відповідно до ч. 4 ст. 19 ЦПК України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Згідно до ч. 1 ст. 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута малозначна справа. Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів та поділ майна. Ухвалою судді від 24 травня\~ 2024 року прийнято позовну заяву до\~ розгляду\~\~ та\~\~ відкрито провадження у даній справі. Постановлено провести розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням ( викликом ) сторін. Призначено судове засідання у справі на 21.06.2024 року (а.с. 26-27). В судове засідання 21.06.2024 року учасники судового розгляду не з`явилися. 18.06.2024 року\~\~ судом за вх. № 33106\~\~ отримано\~\~ заяву\~\~ уповноваженого\~\~\~ представника\~ позивача адвоката\~ Толюпи\~ Ольги Олександрівни, в\~ якій\~ остання\~\~ просила\~ справу за\~ позовом [PERSON] до\~ [PERSON] про\~ розірвання шлюбу\~\~\~ провести\~ без участі\~ позивача та його\~ представника. Позовні вимоги\~ підтримує в\~ повному обсязі\~ та\~ просить їх\~ задовольнити. Проти\~ заочного\~ розгляду\~ справи не\~ заперечує (а.с. 30-31). Від відповідача\~ [PERSON] \~\~\~ судом\~\~ 20.06.2024\~ року за вх. № 33746\~ отримано\~ заяву,\~\~ в\~ якій\~ остання\~ просила\~\~\~ справу\~\~ за\~ позовом\~\~ [PERSON] до\~ неї про\~\~ розірвання\~ шлюбу\~ розглядати у\~ її\~ відсутність, проти\~ розірвання шлюбу\~ не\~ заперечує,\~\~ позовні\~\~ вимоги\~ визнає\~ (а.с.\~ 33). Учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів ( ч. 3 ст. 211 ЦПК України ). В свою чергу,\~ представник\~ позивача та відповідач скористувалися правом, передбаченим в ч. 3 ст. 211 ЦПК України. Тому, суд приходить до висновку про можливість проведення судового засідання за відсутності учасників справи, оскільки наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та прийняття законного і обґрунтованого рішення. Такого висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду при розгляді справи № 361/8331/18 від 1 жовтня 2020 року. В зазначеній постанові Верховний Суд виходив з такого: «якщо представники сторін чи інших учасників судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні». Отже, неявка учасника судового процесу у судове засідання, за умови належного повідомлення сторони про час і місце розгляду справи, не є підставою для скасування судового рішення, ухваленого за відсутності представника сторони спору. Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Оскільки учасники судового розгляду в судове засідання не з`явилися, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.\~\~ Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного. Згідно із ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизначених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Згідно ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи,\~ що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Судом встановлені фактичні обставини та зміст спірних правовідносин. Встановлено, що 29.10.2010 року\~\~ Відділом реєстрації актів\~ цивільного стану Чернівецького\~\~ міського управління юстиції\~ було зареєстровано шлюб між [PERSON] , [INFO] ,\~ та [PERSON] , [INFO] ,\~\~ про що в Книзі реєстрації шлюбів зроблено відповідний актовий запис за №\~ 1944, де прізвище після реєстрації шлюбу чоловіка та\~ дружини \~ [PERSON] ,\~ що підтверджується наявним\~\~ в матеріалах справи\~ свідоцтвом про шлюб Серії [NUMBER] , виданим\~ 29.10.2010 року Відділом реєстрації актів\~ цивільного стану Чернівецького\~\~ міського управління юстиції (а.с. 14). Від\~ шлюбу\~ мають\~ малолітню\~ доньку -\~ [PERSON] , [INFO] , що\~ підтверджується\~\~\~\~\~ наявною в\~ матеріалах справи\~\~\~ копією\~ свідоцтва\~ про\~ народження\~ Серії [NUMBER] (а.с. 6). Встановлено, що спільне життя у подружжя не склалося, вони не мешкають як подружжя, шлюбні відносини між ними припинені, сумісне господарство не ведеться. Відповідно до ч. 2 п. 1 ст. 1 СК України, завданням Сімейного кодексу України є зміцнення сім`ї як соціального інституту і як союзу конкретних осіб. Відповідно до ч. 2 п. 3 ст. 1 цього Кодексу,\~ завданням Сімейного кодексу України є побудова сімейних відносин на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги і підтримки. Згідно ч. 2 ст. 3 СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Згідно зі ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст. 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу, та під час його розірвання. Відповідно до ч. 3, 4 ст. 56 СК України, кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбних відносин є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом. Згідно ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду. Частиною 2 статті 110 СК України передбачено, що позов про розірвання шлюбу не може бути пред`явлений протягом вагітності дружини та протягом одного року після народження дитини, крім випадків, коли один із подружжя вчинив протиправну поведінку, яка містить ознаки кримінального правопорушення, щодо другого з подружжя або дитини. Відповідно до ст. 111 СК України, суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ Частина 2 ст. 112 СК України передбачає, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Відповідно до ч. 1 ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Згідно з ч. 3 ст. 115 СК України - документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили. Так, судом досліджено отриману\~ судом\~\~\~ заяву\~ за вх. № 33746, де відповідач\~ [PERSON] \~\~ заперечень проти позову не має, позов про розірвання шлюбу визнає в повному обсязі та не заперечує проти його розірвання. Відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Згідно ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Оскільки, спільне життя у подружжя не склалось, шлюб існує формально, сторони сімейного життя не ведуть та шлюбні відносини не підтримують, не пов`язані спільним побутом, тривалий час проживають окремо один від одного, позивач наполягає на розірванні шлюбу, а відповідач визнала вимоги та не заперечує проти розірвання шлюбу,\~ суд приходить до висновку, що родина фактично розпалась та її поновлення неможливе, у зв`язку з чим, шлюб необхідно розірвати. Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. При зверненні до суду з даним позовом, позивач сплатив судові витрати в розмірі 1211,20 грн., понесення яких документально підтверджено наявною в матеріалах справи квитанцією (а.с. 1). Згідно із п. 1 ч.ч.1, 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову на відповідача.\~\~\~\~\~\~\~ Однак, згідно з ч. 3 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» та ч. 1 ст. 142 ЦПК України передбачено, що у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті, суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Відповідно до ч. 5 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» повернення сплаченої суми судового збору здійснюється в порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади із забезпечення реалізації державної фінансової політики. Враховуючи зміст наведених правових норм, суд вважає за необхідне повернути позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, тобто 605,60 грн. сплаченого при поданні позову у розмірі 1211,20 грн., а іншу частину судового збору в розмірі 605,60 грн. стягнути з відповідача на користь позивача. На підставі викладеного та

Outcome: approved