Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-18 00:00:00

1. Описова частина. Короткий зміст позовних вимог. Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача. До Шполянського районного суду Черкаської області надійшла позовна заява, в якій позивач просить визначити йому додатковий строк тривалістю в два місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті [PERSON] , який помер [INFO] в м. Звенигородка Звенигородського району Черкаської області, актовий запис про смерть № 342 від О6 липня 2023 року. Аргументи учасників справи. Свій позов обґрунтовує наступним. [INFO] помер батько позивача [PERSON] , який до дня смерті постійно проживав та був зареєстрований по [ADDRESS] . Після його смерті залишилася спадщина, яка складається із земельної ділянки площею 3,04 га, що розташована на території Топильнянської (колишньої Топилянської) сільської ради Звенигородського (колишнього - Шполянського) району Черкаської області, призначена для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Позивач є спадкоємцем за законом і відноситься до спадкоємців першої черги, однак не набув права на спадщину, у зв`язку з тим, що пропустила шестимісячний строк на прийняття спадщини, а звернувся до нотаріальної контори лише в березні 2024 року, тобто майже через три місяці. Нотаріус вивчивши заяву позивача 22.03.2024 виніс постанову про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку з тим, що було пропущено встановлений законодавством України шестимісячний термін на прийняття спадщини після [PERSON] . Тому, позивач вважає, що пропущений строк для прийняття спадщини з поважної причини та за згодою інших спадкоємців, що прийняли спадщину після смерті спадкодавця, є підставою для його поновлення. Інші процесуальні дії у справі Ухвалою судді Шполянського районного суду Черкаської області від 11.04.2024 було відкрито провадження по справі, вирішено розгляд даної цивільної справи здійснювати за правилами загального позовного провадження. Ухвалою Шполянського районного суду Черкаської області від 22.05.2024 було закрите підготовче засідання та призначено судовий розгляд. У судове засідання позивач не з`явився, про час, дату та місце судового розгляду був повідомлений належним чином, надав до суду заяву, в якій просив справу розглянути без його участі. Відповідачі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] ,\~в судове засідання не з`явилися, про час, дату та місце судового розгляду були повідомлені належним чином, надали заяви про розгляд справи у їх відсутність та вказали, що позов визнають. Представник відповідача\~Шполянської міської\~ради ОТГ\~Черкаської області в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце судового розгляду був повідомлений належним чином, надав заяву про розгляд справи у відсутність їх представника та вказав, що розглянути справу за наявними доказами. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. 2. Мотивувальна частина: Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини. Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, суд встановив наступне. [PERSON] , народилась [INFO] , її батьками є [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується паспортом серія № [NUMBER] , свідоцтвом про народження серія [NUMBER] видане виданого на моє ім`я Братським районним відділом ЗАГС Миколаївської області 12.09.1987 (а.с.8, 11, 12). [PERSON] змінила прізвище на [PERSON] після одруження, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] виданого Черкаським міським відділом ДРАЦС Головного територіального управління юстиції у Черкаській області 21.10.2016 (а.с.12). [PERSON] помер [INFO] згідно відомостей свідоцтва про смерть серії [NUMBER] видане Шполянським відділом ДРАЦС у Звенигородському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) 06.07.2023 (а.с.10). У відповідності з довідкою № 07/02-42 від 22.01.2024 виданою виконавчим комітетом Шполянської міської ради ОТГ, [PERSON] , 1959 року народження, помер [INFO] , постійно проживав та був зареєстрований по [ADDRESS] . На день смерті [PERSON] за місцем його останнього проживання були зареєстровані: співмешканка [PERSON] , [INFO] ; син [PERSON] , [INFO] ; мати [PERSON] , [INFO] . Малолітніх та недієздатних осіб, дієздатність яких обмежена у спадкодавця немає. (а.с.13). Після смерті [PERSON] залишилося спадкове майно, а саме земельна ділянка площею 3,04 га, що розташована на території Топильнянської (колишньої Топилянської) сільської ради Звенигородського (колишнього - Шполянського) району Черкаської області, призначена для ведення товарного сільськогосподарського виробництва яка перебувала у власності спадкодавця на підставі державного акту серії ЧР №020863 виданого на ім`я [PERSON] 29.01.2004 на підставі рішення Топилянської сільської ради від 15.08.2001 (а.с.14). Відповідно до постанови державного нотаріуса Шполянського районного нотаріального округу (вул. Європейська, 1-б, м. Шпола, Черкаської області) [PERSON] про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом від 22.03.2024 [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] , оскільки нею пропущений встановлений законодавством України шестимісячний термін з дня смерті спадкодавця. Крім того, в постанові вказано, що спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилась, із заявами про прийняття спадщини ніхто не звертався (а.с.15). [PERSON] , перебуваючи за межами території України, надав заяву від 31.01.2024 адресовану Компетентним органам (а.с.16-18), про те, що він не проживав з батьком тривалий час та на час смерті, навмисно пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини, не заперечує щодо успадкування спадкового майна іншими спадкоємцями. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування. Згідно з ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, повинен подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини і лише особисто. Відповідно до ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців. За змістом ст.1221 ЦК України\~місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна. Так, судом встановлено, що спадкодавець [PERSON] помер [INFO] . Позивач на час відкриття спадщини постійно разом з спадкодавцем не проживав. За загальним правилом право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Таким чином, з урахуванням положень ч.2 ст.1220 ЦК України, строк прийняття спадщини після смерті [PERSON] закінчився 01.01.2024. Відповідно до ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270\~цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою\~згодою спадкоємців,\~які прийняли\~спадщину,\~спадкоємець,\~який пропустив\~строк для\~прийняття спадщини,\~може подати\~заяву про\~прийняття спадщини\~нотаріусу або\~в сільських\~населених пунктах\~-\~уповноваженій на\~це посадовій\~особі відповідного\~органу місцевого\~самоврядування за\~місцем відкриття\~спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Тобто, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. У пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Верховний Суд України на засіданні Судової палати у цивільних справах 04.11.2015 розглянув справу № 6-1486цс15, предметом якої був спір про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, зробив правовий висновок про те, що поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Така ж правова позицію викладена і постанові Верховного Суду України справа №6-1320цс17 від 23.08.2017. В листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» вказано, що судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини. Отже, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У постанові Верховного Суду № 565/1145/17 від 26.06.2019 визначено, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Разом з тим, вирішуючи питання поважності причин пропущення позивачем шестимісячного строку, визначеного\~статтею 1270\~ЦК України для прийняття спадщини, суд враховує правову позицію Верховного Суду у справі № 681/203/17-ц від 17.10.2018 відповідно до якої, причини пропуску строку на прийняття спадщини повинні визначатися судом в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Судом установлено, що шестимісячний строк подання позивачем заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] сплив 01.01.2024, а позов до суду позивач пред`явив 04.04.2024, інші спадкоємців за законом проти позову не заперечують, тобто пропущений позивачем строк для подання заяви про прийняття спадщини є незначним. Позивач є спадкоємцем [PERSON] за законом, разом зі спадкодавцем не проживав. В даному випадку на переконання суду, факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення позивача від спадкування. Надання позивачу додаткового строку на прийняття спадщини не порушить права інших осіб. Визнання позову відповідачем не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб та є підставою для задоволення позовних вимог. Таким чином, суд визнає поважними причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, а тому відповідно до вимог ст.1272 ЦК України, вважає за необхідне визначити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після [PERSON] , який помер [INFO] . Заходи забезпечення позову не застосовувались. Позивач просить залишити судові витрати на його рахунку, а тому суд не стягує з відповідача судові витрати.

Outcome: approved