Jurisdiction: civil
Date: 2024-07-01 00:00:00

13 листопада 2023 року позивач звернулася до суду з позовом до [PERSON] , Бородянської селищної ради Бучанського району Київської області, третя особа Бородянська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В обґрунтування своїх вимог позивач зазначає, що [INFO] померла її бабуся [PERSON] , якій на праві власності належала частина житлового будинку [ADDRESS] та земельна ділянка під вказаним будинком. За життя [PERSON] склала заповіт на її (позивача) ім`я та на ім`я [PERSON] (дочка спадкодавиці) в рівних частках. Позивач є племінницею [PERSON] , яка прийняла спадщину за заповітом шляхом спільного проживання разом із спадкодавицею. У подальшому [PERSON] була визнана судом померлою, про що видано свідоцтво про смерть. Позивач 13 березня 2009 року звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] , у зв`язку із наданням їй, як спадкоємцю, яка пропустила строк на прийняття спадщини, згоди [PERSON] , який прийняв спадщину після смерті своєї матері [PERSON] . У подальшому [PERSON] помер, після смерті якого єдиним спадкоємцем є його брат [PERSON] (відповідач у справі). 03 серпня 2021 року позивач, обґрунтовуючи вказані обставини, звернулася до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом на спадкове майно після смерті [PERSON] , проте постановою від 03 серпня 2021 року їй відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину через пропуск шестимісячного строку встановленого для прийняття спадщини та відсутністю у [PERSON] , як особи, яка не була визначена [PERSON] спадкоємцем за заповітом, права на надання своєї згоди спадкоємцю, який пропустив строк для прийняття спадщини, на подачу заяви про прийняття спадщини. Поважними причинами пропуску строку на прийняття спадщини за заповітом позивач вказує те, що у 2007 році у неї народилася донька, а тому у період вагітності та після пологів вона об`єктивно була позбавлена можливості виїхати з міста Києва до селища Бородянка та подати у шестимісячний строк заяву на прийняття спадщини, оскільки була не заміжньою та одна виховувала доньку. У подальшому, за згодою іншого спадкоємця, вона у 2009 році звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, проте як виявилось нотаріусом пізніше, така особа не мала права надавати відповідну згоду, у зв`язку із чим їй відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину. Враховуючи зазначені причини пропуску строку на прийняття спадщини, просила визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини після смерті [INFO] [PERSON] . Ухвалою суду від 16 листопада 2023 року відкрито провадження у справі та ухвалено провести розгляд справи в порядку загального позовного провадження. Ухвалою суду від 16 травня 2024 року підготовче провадження закрито та призначено справу до судового розгляду. У судовому засіданні позивач позов підтримала, просила його задовольнити, додатково зазначила, що дізналася про наявність заповіту на її ім`я під час своєї вагітності, а у подальшому після народження дитини не мала можливості прибути до нотаріуса у селищі Бородянка, оскільки була не заміжньою та одна виховувала доньку. Від відповідача [PERSON] надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, позов визнав, не заперечував проти його задоволення. Відповідач Бородянська селищна рада Бучанського району Київської області свого представника в судове засідання не направила, просила провести розгляд справи без його участі, проти заявлених вимог не заперечує. Третя особа Бородянська державна нотаріальна контора свого представника в судове засідання не направила, просила розглянути справу без його участі, заперечень не має. Вислухавши пояснення позивача, дослідивши матеріали справи, суд приходить до таких висновків. Судом встановлено та підтверджено матеріалами справи, що [PERSON] померла [INFO] , про що свідчить копія свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а.с.11). [PERSON] належав на праві власності житловий будинок [ADDRESS] (а.с. 109 зворотній бік - 110, 110 зворотній бік - 111). Згідно до заповіту від 17 червня 1993 року, посвідченого секретарем виконавчого комітету Жовтневої сільської ради народних депутатів Бородянського району Київської області Родіоновою Н.М., [PERSON] заповіла усе належне їй майно дочці [PERSON] та онуці [PERSON] , порівну (а.с. 108 зворотній бік - 109). З довідки № 262, виданої 10 жовтня 2016 року виконавчим комітетом Дмитрівської сільської ради Бородянського району Київської області, вбачається, що станом на день смерті [PERSON] разом з нею за адресою: [ADDRESS] , проживали та були зареєстровані: дочка [PERSON] , онук [PERSON] , онук [PERSON] (а.с. 40 зворотній бік). Отже, [PERSON] прийняла спадщину за заповітом після смерті [PERSON] шляхом постійного проживання разом із нею на час відкриття спадщини. [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть (а.с. 107 зворотній бік). Як вбачається з матеріалів спадкової справи № 165/2007 (а.с. 104-114) спадщину після смерті [PERSON] , яка прийняла спадщину після смерті [PERSON] та не встигла її переоформити, прийняв її син [PERSON] . 07 березня 2007 року державним нотаріусом Бородянської районної державної нотаріальної контори видано [PERSON] свідоцтво про право на спадщину за законом на частку майна [PERSON] , житлового будинку з надвірними будівлями, що знаходиться в [ADDRESS] . [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а.с. 87). Як вбачається з матеріалів спадкової справи № 345/2016 (а.с. 86-103) спадщину після смерті [PERSON] прийняв його брат [PERSON] (відповідач у справі). 08 серпня 2017 року державним нотаріусом Бородянської районної державної нотаріальної контори видано [PERSON] свідоцтво про право на спадщину за законом на майно [PERSON] , а саме на частину житлового будинку з надвірними будівлями, що знаходиться в [ADDRESS] . Судом встановлено, що після смерті [PERSON] державним нотаріусом Бородянської районної державної нотаріальної контори заводилася спадкова справа № 153/2009 (а.с. 39-47). Згідно даних зазначеної спадкової справи, у встановлений законом строк позивач не звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини за заповітом після померлої [PERSON] . З такою заявою позивач звернулася до нотаріуса лише 13 березня 2009 року. У той же день від [PERSON] , який прийняв спадщину після смерті [PERSON] , яка у свою чергу шляхом спільного проживання прийняла спадщину за заповітом після смерті [PERSON] , надійшла заява, у якій він надав згоду на подачу заяви на прийняття спадщини онукою померлої [PERSON] (позивач у справі). Позивач 03 серпня 2021 року звернулась до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом на спадкове майно після смерті [PERSON] , проте постановою від 03 серпня 2021 року їй відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину через пропуск шестимісячного строку встановленого для прийняття спадщини та відсутністю у [PERSON] , як особи, яка не була визначена [PERSON] спадкоємцем за заповітом, права на надання своєї згоди спадкоємцю, який пропустив строк для прийняття спадщини, на подачу заяви про прийняття спадщини (а.с. 46 зворотній бік, 47). Згідно до ст. 1270 ЦК України,\~для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до вимог ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.\~За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття\~спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.\~За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ч.1,2 ст.1277 ЦК України, у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою. Заява про визнання спадщини відумерлою подається після спливу одного року з часу відкриття спадщини. Згідно зі ст.html?pravo=1#1760" title="Цивільний процесуальний кодекс України; нормативно-правовий акт № 1618-IV від 18.03.2004">5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Оскільки спадкова справа після смерті [PERSON] заведена за заявою позивача, заяв про відмову від спадщини позивач не подавала, спадщина прийнята шляхом спільного проживання разом із спадкодавцем [PERSON] , визначеною разом із позивачем спадкоємицею у заповіті, [PERSON] померла, а тому позивач в інший спосіб, крім як звернутися з позовом до суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, захистити своє право на спадкування не може. В законі не міститься визначення поняття поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини і їх поважність повинна визначатися судом у кожному випадку, виходячи з конкретних обставин справи та характеру взаємовідносин сторін, даних щодо юридичної обізнаності особи. Посилання позивача на факт необізнаності про наявність заповіту на її (позивача) ім`я та у подальшому неможливість звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини через народження у 2007 році доньки та самостійного її виховання, звернення із такою заявою у 2009 році, судом визнається поважною причиною пропуску строку на подання позивачем заяви про прийняття спадщини. У судовому засіданні порушень визначенням позивачу додаткового строку для прийняття спадщини прав, свобод чи інтересів інших осіб не встановлено, оскільки відповідач [PERSON] , який успадкував частину житлового будинку [ADDRESS] , що раніше належав спадкодавцю [PERSON] , не заперечував щодо задоволення вказаного позову. Відповідно до п.п. 2, 6 ст.3 ЦК України, загальними засадами цивільного законодавства є неприпустимість позбавлення права власності, судовий захист цивільного права та інтересу, а також справедливість, добросовісність та розумність і ними суд має керуватися при вирішенні питання про права на спадкування. З урахуванням вищенаведених вимог закону, поважності пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини позивачем, визначення додаткового строку для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини буде відповідати загальним засадам цивільного законодавства, визначених у\~ст. 3 ЦК України. Три місяці буде достатнім строком для подання позивачем відповідної заяви.

Outcome: approved