Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-27 00:00:00

До Олевського районного суду Житомирської області надійшла позовна заява [PERSON] до [PERSON] про стягнення аліментів та додаткових витрат на утримання дитини. Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справа передана судді Винару Л.В. На запит Олевського районного суду Житомирської області надійшла інформація із Олевської міської ради Житомирської області про зареєстроване місце проживання позивачки [PERSON] . Ухвалою суду від 08.03.2024 року зазначену позовну заяву залишено без руху та позивачці надано строк для усунення недоліків. 02.04.2024 року від представника позивачки - адвоката Мазурик З.Я. на адресу суду надійшла заява про усунення недоліків разом з уточненою позовною заявою та додатками. Також, представником позивачки\~подано клопотання\~про поновлення\~процесуальних строків\~для усунення\~недоліків,\~у якому\~просить суд\~поновити процесуальний\~строк на\~подання заяви\~про усунення\~недоліків по\~ справі\~№ 287/2056/23\~за позовною заявою [PERSON] до [PERSON] про стягнення аліментів та додаткових витрат на утримання дитини. Окрім цього, представник позивачки подала до суду клопотання про долучення до матеріалів справи в якості доказів витягу рішення Олевського районного суду Житомирської області по справі № 2-133/2011 від 15.04.2011 року з офіційного сайту «Судова влада України». В обгрунтування уточненої позовної заяви зазначено, що рішенням Олевського районного суду Житомирської області по справі № 2-133/2011 від 15.04.2011 року між позивачкою та відповідачем було розірвано шлюб. Від даного шлюбу у подружжя є дитина - дочка [PERSON] , [INFO] . На виконання рішення Олевського районного суду Житомирської області по справі № 2-325/12 від 24.09.2012 року був виданий виконавчий лист по справі № 2-325/12 про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] аліментів на утримання неповнолітньої дитини дочки [PERSON] , [INFO] , в розмір 1/4 частки всіх видів заробітку (доходу) відповідача до 28.04.2023 року, але не менше 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно. Проте після спливу дії виконавчого листа [PERSON] ухиляється від матеріальної допомоги дитини , яка продовжує навчання та не виявляє бажання її надавати. Неодноразові прохання позивачки надати матеріальну допомогу є безрезультативними. Відповідач з дитиною не спілкується та участі у вихованні дитини не бере. З 01.09.2022 року дочка [PERSON] навчається у Державному торговельно-економічному університеті на денній формі навчання за спеціальністю германські мови та література (переклад включно). Згідно з додатковою угодою до договору від 14.09.2022 року № 2066д/6к-2022, вартість освітніх послуг щодо підготовки фахівця коштують загалом 133070,00 грн. Зокрема, відповідно до платіжних квитанцій позивачкою понесені витрати за вартість освітньої послуги за 1 курс з 01.09.2022 по 31.08.2023 у розмірі 30950,00 грн. На думку представника позивачки, оскільки на батьків покладається обов`язок порівну нести витрати на дитину, слід стягнути з відповідача додаткові витрати на утримання дитини у розмірі 50 % від загальної суми витрат за договором надання платної освітньої послуги щодо підготовки фахівця в твердій грошовій сумі, що становить 65535,00 грн. Враховуючи наведене, просить суд стягнути з відповідача аліменти на утримання дитини доньки [PERSON] , [INFO] , \~ в розмірі 1/4 частки всіх видів заробітку (доходу) відповідача, але не менше 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно. Також, просить стягнути з відповідача додаткові витрати на утримання дитини доньки [PERSON] , [INFO] , \~ в розмірі 50 % від загальної суми витрат за договором надання платної освітньої послуги щодо підготовки фахівця в твердій грошовій сумі, що становить 65535,00 грн. Ухвалою суду від 05.04.2024 року поновлено процесуальний строк для подачі заяви про усунення недоліків, прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи в порядку загального позовного провадження з проведенням підготовчого судового засідання. 30.05.2024 року ухвалою суду закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті в загальному порядку у відкритому судовому засіданні на 12 год.\~30 хв.\~28.06.2024\~року. Відмовлено у задоволенні клопотання представника позивачки про долучення доказів до матеріалів справи. Викликано в судове засідання сторони по справі. 28.06.2024 року позивачка \~ [PERSON] \~ з`явилась\~до суду\~ та\~ повідомила,\~що її\~дочка [PERSON] \~ на\~даний час\~вже не\~навчається \~у \~Державному торговельно-економічному\~університеті та\~продовжує навчання\~у Львівському\~національному університеті.\~При цьому\~не надала\~до суду\~доказів,\~які б\~ підтверджували\~ навчання\~дочки \~у іншому\~навчальному закладі\~та оригіналів\~документів,\~ копії\~яких додано\~до позовної\~заяви.\~Натомість,\~надала письмову\~заяву про\~розгляд справи\~без її\~участі у\~зв`язку з\~воєнним станом,\~позовні вимоги\~підтримує та\~просить задоволити.\~ \~ Представник позивачки - адвокат Мазурик З.Я. в судове засідання не з`явилась, від неї на адресу суду надійшла письмова заява з проханням здійснювати розгляд справи без участі позивачки та вимоги позовної заяви задоволити в повному обсязі. Відповідач [PERSON] \~ в\~ \~судове засідання\~ 28.06.2024\~року на\~розгляд справи\~не з`явився\~та не\~повідомив про\~причини неявки,\~при цьому\~до суду\~ повернулось\~ поштове\~повідомлення з\~відміткою «за\~закінченням терміну\~зберігання». Причини неявки суду невідомі. Заяв про відкладення розгляду справи від [PERSON] не надходило. Відповідач відзив на позов до суду не надав. Слід зазначити, що ухвала про відкриття провадження у справі, копія позовної заяви з додатками та повістка про виклик до суду направлялась відповідачу за його місцем проживання, яке зазначено у позовній заяві. Суд зауважує, що наразі у суду відсутні можливості сповіщення відповідача за допомогою інших засобів зв`язку, а подальші, додаткові дії щодо направлення виклику відповідачу до суду за місцем його реєстрації призведуть лише до несвоєчасності розгляду справи. Правом на подання відзиву у встановлений судом строк відповідач не скористався, про наслідки ненадання учасником справи заяв по суті справи у встановлений судом строк був повідомлений в ухвалі про відкриття провадження у справі. Згідно ч. 8\~ст. 178 ЦПК України\~у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. За правилами ч. 1\~ст. 223 ЦПК України\~неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. П. 1 ч. 3\~ст. 223 ЦПК України\~передбачено, що якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Вивчивши матеріали\~справи та\~оцінивши всі\~докази по\~справі,\~як кожен\~окремо так\~і в\~їх сукупності,\~всебічно,\~повно і\~об`єктивно,\~дослідивши всі\~обставини справи,\~суд дійшов\~наступного висновку. Згідно зі ст. 141 СК України, мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини. Так,\~ст. 180 СК України\~передбачено, що батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Відповідно до ч.ч. 1, 2\~ст. 182 СК України, при визначенні розміру аліментів суд враховує: 1) стан здоров`я та матеріальне становище дитини;2) стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; 3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; 3-1) наявність на праві власності, володіння та/або користування у платника аліментів майна та майнових прав, у тому числі рухомого та нерухомого майна, грошових коштів, виключних прав на результати інтелектуальної діяльності, корпоративних прав; 3-2) доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; 4) інші обставини, що мають істотне значення. Розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний гарантований розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Разом з тим\~ст. 183 СК України\~передбачено, що частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом. Відповідно до частин 1, 2 ст. 27 Конвенції ООН про права дитини від 20 листопада 1989 року, яка ратифікована Постановою Верховної Ради України N 789ХІІ (78912) від 27 лютого 1991 року та набула чинності для України 27 вересня 1991 року, держава визнає право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Батьки або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини. Відповідно до ст.\~8\~Закону України\~"Про\~охорону дитинства" кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, морального, культурного, духовного і соціального розвитку. Батьки або особи, які їх заміняють, несуть відповідальність за створення необхідних умов для всебічного розвитку дитини відповідно до законів України. Як вбачається з п. 17\~Постанови Пленуму Верховного Суду України від 15.05.2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», вирішуючи питання щодо розміру аліментів, суд повинен ураховувати: стан здоров`я, матеріальне становище дитини і платника аліментів; наявність в останнього інших неповнолітніх дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, повнолітніх дочки, сина; інші обставини, що мають істотне значення. За відсутності домовленості між батьками про сплату аліментів на дитину той із них, з ким вона проживає, вправі звернутися до суду з відповідним позовом. Відповідно до \~ст. 185 СК України\~той з батьків, з кого присуджено стягнення аліментів на дитину, а також той з батьків, до кого вимога про стягнення аліментів не була подана, зобов`язані брати участь у додаткових витратах на дитину, що викликані особливими обставинами (розвитком здібностей дитини, її хворобою, каліцтвом тощо). Розмір участі одного з батьків у додаткових витратах на дитину в разі спору визначається за рішенням суду, з урахуванням обставин, що мають істотне значення.\~\~Додаткові витрати на дитину можуть фінансуватися наперед або покриватися після їх фактичного понесення разово, періодично або постійно. Як вбачається з уточненої позовної заяви, позивачкою ставиться позовна вимога про стягнення з відповідача аліментів на утримання дитини доньки [PERSON] , [INFO] , в розмірі 1/4 частки всіх видів заробітку (доходу) відповідача, але не менше 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно. В обгрунтування\~позовної вимоги\~про стягнення\~аліментів зазначається,\~що \~рішенням Олевського\~районного суду\~Житомирської області\~по справі\~№ 2-133/2011\~від 15.04.2011\~року між\~позивачкою та\~відповідачем \~було розірвано\~шлюб. Від даного\~шлюбу у\~подружжя є\~дитина \~-\~дочка [PERSON] ,\~ [INFO] . При цьому належним чином завіреної копії зазначеного судового рішення до позову не додано. Окрім цього, ухвалою суду від 30.05.2024 року відмовлено у задоволенні клопотання представника позивачки про долучення до матеріалів справи в якості доказу витягу рішення Олевського районного суду Житомирської області по справі № 2-133/2011 від 15.04.2011 року з офіційного сайту «Судова влада України», оскільки із зазначеного витягу неможливо встановити особи позивача та відповідача. Зазначений витяг з рішення є знеособлений. Також, у позовній заяві зазначається, що на виконання рішення Олевського районного суду Житомирської області по справі № 2-325/12 від 24.09.2012 року був виданий виконавчий лист по справі № 2-325/12 про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] аліментів на утримання неповнолітньої дитини дочки [PERSON] , [INFO] , в розмір 1/4 частки всіх видів заробітку (доходу) відповідача до 28.04.2023 року, але не менше 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно. Проте, після спливу дії виконавчого листа [PERSON] ухиляється від матеріальної допомоги дитини, яка продовжує навчання та не виявляє бажання її надавати. Слід зазначити, що з доданої до уточненої позовної заяви копії виконавчого листа неможливо встановити, коли, ким та на виконання якого рішення суду виданий даний виконавчий лист, тому що зазначену копію неможливо прочитати. Також,\~ \~позивачка посилається\~на те,\~що з 01.09.2022 року її донька [PERSON] навчається у Державному торговельно-економічному університеті на денній формі навчання за спеціальністю германські мови та література. При цьому належних та допустимих доказів, які б підтверджували зазначені обставини позивачкою та її представником суду не надано, оскільки оригіналів розписки при прийняття документів в Державний торговельно-економічний університет від 01.09.2022 року, договору про навчання у Державному торговельно-економічному університеті № ФТМ22-035.041-БД/60 від 01.09.2022 року, довідки № 1620 до суду не надано, хоча у своїй позовній заяві позивачка стверджувала, що такі будуть подані під час розгляду справи у суді. Слід зазначити, що позивачка повідомила суду, що її дочка [PERSON] на даний час не навчається у Державному торговельно-економічному університеті та продовжує навчання у іншому навчальному закладі, при цьому будь-яких додаткових доказів на підтвердження своїх позовних вимог суду не надала. Натомість, позивачка подала до суду письмову заяву про розгляд справи без її участі. Отже,\~позивачкою не\~надано до\~суду належних\~та допустимих\~доказів на\~підтвердження того,\~ що\~дочка [PERSON] ,\~ [INFO] , перебуває на утриманні позивачки та що відповідач [PERSON] ухиляється від покладеного на нього обов`язку утримувати повнолітню дитину, яка продовжує навчання. Окрім цього, у позовній заяві зазначена позовна вимога про стягнення з відповідача додаткових витрат на утримання дитини доньки [PERSON] , [INFO] , \~ в розмірі 50 % від загальної суми витрат за договором надання платної освітньої послуги щодо підготовки фахівця в твердій грошовій сумі, що становить 65535,00 грн. Обґрунтовуючи дану позовну вимогу позивачка посилається на те, що понесені нею фактичні витрати на дитину складають 133070,00 грн. за надання освітніх послуг щодо підготовки фахівця в Державному торговельно-економічному університеті, тобто половина вартості фактично сплачених додаткових витрат, які мав би нести відповідач складає 65535,00 грн. При цьому належних та допустимих доказів , які б підтверджували зазначені обставини суду не надано, хоча позивачка у позовній заяві зазначає, що оригінали документів, копії яких додано до позовної заяви, знаходяться у позивачки. Тому у даному випадку суд не має можливості встановити за які послуги та яку суму додаткових витрат на дитину сплачено позивачкою. Оригіналів додаткової угоди до договору від 14.09.2022 року № 2066д/6к-2022 та платіжних квитанцій позивачкою [PERSON] до суду не надано. Окрім цього, як вже зазначено, позивачка стверджувала, що її дочка [PERSON] на даний час навчається у іншому навчальному закладі. За змістом положень\~ст.12 ЦПК України\~цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Згідно зі\~ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Відповідно до вимог ст.77 ЦПК України\~належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. У відповідності до ч. 5, 6, 7 ст. 81 ЦПК України\~докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Позивачкою по справі не надано до суду належних та допустимих доказів на підтвердження обставин викладених у позовній заяві, також позивачкою не доведено тих обставин, на які вона посилається у позовній заяві на обґрунтування своїх вимог і заперечень. Окрім цього, у позовній заяві зазначено, що оригінали документів, копії яких додано до позовної заяви, знаходяться у позивачки, але при цьому позивачка в судове засідання оригіналів документів, копії яких долучено до позовної заяви, не надала та подала заяву про розгляд справи без її участі. Також, відповідну заяву про розгляд справи без участі позивачки подано представником позивачки - адвокатом Мазурик З.Я., яка здійснює представництво інтересів позивачки у даній справі. Суд звертає увагу, що 02.05.2024 року відкладалось підготовче судове засідання у справі на 30.05.2024 року, тому позивачка та її представник мали достатньо часу для надання оригіналів письмових доказів, проте позивачка та її представник в підготовче судове засідання не з`явились та в судове засідання для розгляду справі по суті з метою надання особистих пояснень, оригіналів доказів та для з`ясування обставин справи також не з`явились. Метою судового доказування є всебічне, повне, об`єктивне з`ясування всіх обставин, що мають істотне значення для правильного розгляду і вирішення справи. Обов`язок забезпечити в ході провадження повноту доказового матеріалу, що дозволяє встановити істину у справі в цивільному процесі, покладений на сторони. Відповідно до ч. 1 \~ст. 81 ЦПК України\~ кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У зазначеній нормі закріплюється головний елемент змагального початку цивільного процесу: кожній заінтересованій особі слід довести факти, які обґрунтовують її юридичну позицію. Рішенням Європейського суду з прав людини від 19 квітня 1993 року у справі «Краска проти Швейцарії» встановлено: «Ефективність справедливого розгляду досягається тоді, коли сторони процесу мають право представити перед судом ті аргументи, які вони вважать важливими для справи. При цьому такі аргументи мають бути «почуті», тобто ретельно розглянуті судом. Іншими словами, суд має обов`язок провести ретельний розгляд подань, аргументів та доказів, поданих сторонами». Таким чином, аналізуючи вищевикладене, дослідивши обставини справи, виходячи з принципів розумності, виваженості та справедливості, суд приходить до висновку, що у задоволенні позовних вимог [PERSON] слід відмовити у зв`язку з недоведеністю таких вимог належними та допустимими доказами, оскільки до суду їх взагалі не було пред`явлено.

Outcome: dismissed