Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-25 00:00:00

Прокурор звернувся до суду з позовом до відповідача, в порядку ст.56 ЦПК України, ст.23 Закону України "Про прокуратуру" в якому зазначив, що встановлено факт заподіяння [PERSON] шкоди навколишньому природному середовищу внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Так, вироком Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 05.02.2024 року у справі №279/15/24, який набрав законної сили 07.03.2024 року, [PERSON] визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 246 КК України. Цивільний позов прокурора у вказаній справі залишено без розгляду. Як вбачається з вироку суду, [PERSON] 05.11.2021 року в період часу з 09:00 по 11:00 годину, усвідомлюючи протиправний та суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх наслідки, перебуваючи на території захисних лісонасаджень по напрямку Тетерів-Коростень на перегоні Шатрище-Коростень, права сторона колії від 149+650 км до 149+700 км кварталу 13 виділу №84л (Житомирська область, Коростенська ОТГ), лінії регіональної філії «Південно-Західна залізниця» АТ «Укрзалізниця», Коростенської виробничої дільниці Жмеринської дистанції захисних лісонасаджень, з корисливих мотивів, використовуючи бензопилу марки «8РАКТАРКО» моделі «С8-52», без спеціального передбаченого законом дозволу, самовільно, у спосіб спилювання, зрізав одинадцять сироростучих дерев породи «вільха», шляхом відокремлення їх стовбурів від кореня, діаметрами пнів дерев: 24x33 см, 45x44 см, 45x43 см, 44x39 см, 57x52 см, 44x43 см, 42x41 см, 46x47 см, 30x32 см, 30x44 см, 57x63 см. У подальшому, того ж дня 05.11.2023 року близько 12 години 13 хвилин, під час вчинення незаконної порубки дерев, [PERSON] на місці її вчинення, був помічений працівниками лісової охорони виробничого підрозділу «Жмеринська дистанція захисних лісонасаджень» спільно з працівниками воєнізованої охорони станції Коростень, які припинили протиправні дії останнього. Таким чином [PERSON] , внаслідок вказаної незаконної порубки дерев заподіяв шкоду навколишньому природному середовищу на суму 120070,28 грн. (сто двадцять тисяч сімдесят гривень 28 копійок) що в 60 і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян, спричинивши тяжкі наслідки спричинивши тяжкі наслідки. Вирок Коростенського міськрайонного суду від 05.02.2024 року у справі № 279/15/24 набрав законної сили 07.03.2024 року. Згідно з ч. 6 ст. 82 ЩІК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Відповідно до ст. 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування, визначених цією Конституцією. Зазначені положення також містяться в ст. 324 ЦК України, відповідно до яких земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Відповідно до вироку Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 05.02.2024 у справі № 279/15/24 та згідно висновку судової інженерно-екологічної експертизи від 23/11/2023 № СЕ-19/106- 23/14795-ФХЕД установлено, що розмір заподіяної шкоди державі станом внаслідок незаконної порубки дерев становить 120070,28 гри. На підставі вищевикладеного, розмір зазначеної шкоди підлягає стягненню в фонд охорони навколишнього природного середовища з [PERSON] . Шкода, заподіяна порушенням природоохоронного законодавства, відшкодовується шляхом перерахування коштів на єдиний розподільчий казначейський рахунок відповідної місцевої ради, на адміністративній території якої скоєно правопорушення, на користь зведеного бюджету, із якого місцевим органом Державної казначейської служби України в подальшому розподіляються конкретні суми коштів до Державного, обласного та місцевого бюджетів у вказаному вище співвідношенні. З огляду на викладене, шкода, заподіяна порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню до відповідних бюджетів органів місцевого самоврядування за місцем заподіяння такої шкоди, в даному випадку на спеціальний фонд Коростенської міської ради Житомирської області, на території якої здійснено незаконну рубку деревини. Аналіз положень ст. 56 ЦПК України, у взаємозв`язку зі змістом ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» дає підстави вважати, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: -якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесено відповідні повноваження; -у разі відсутності такого органу. З метою встановлення підстав для представництва інтересів держави в суді у даній справі, Коростенською окружною прокуратурою до Коростенської міської ради направлено повідомлення в порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» від 07.03.2024 року з метою надання можливості самостійного реагування на порушення шляхом звернення до суду із зазначеного питання та проінформовано, що у разі відсутності належного реагування на виявлені порушення закону - вирішуватиметься питання щодо представництва органом прокуратури інтересів держави в суді по даній справі. На вказане повідомлення прокуратури надійшла відповідь, якою окружну прокуратуру повідомлено, що Коростенська міська рада з позовом до суду не зверталась в порядку цивільного судочинства та не заперечує щодо представництва Коростенської окружної прокуратури інтересів держави в суді. Враховуючи, що Коростенська міська Житомирської області до суду із позовною заявою не звернулась, а тому державні інтереси до цього часу залишаються незахищеними, подання позовної заяви окружною прокуратурою є єдиним ефективним засобом захисту цих інтересів. У вказаному випадку вбачаються порушення економічних інтересів держави, що полягає у нестягненні шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу у зв`язку з незаконною порубкою лісу. А тому, надавши прокурору повноваження представництва, законодавець насамперед визначив можливість органам прокуратури захищати державні інтереси. Прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює його неналежно. Крім того, нездійснення захисту виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається. Таким чином, наявний як державний, так і суспільний інтерес, що є підставою для представництва прокурором в суді інтересів держави у спірних правовідносинах, а також нездійснення суб`єктами владних повноважень захисту інтересів держави прокурором обґрунтовано. Просить стягнути з [PERSON] на користь держави, в особі Коростенської міської ради Житомирської області, заподіяну кримінальним правопорушенням шкоду в сумі 120070,28 грн. 26.04.2024 року у справі було відкрито спрощене позовне провадження та встановлено відповідачу строк для подачі відзиву на позов та подання письмових та електронних доказів щодо заперечення проти позову. Ухвала про відкриття провадження, копія позовної заяви з додатком направлялась рекомендованими листами за місцем реєстрації та фактичного проживання відповідача. Одночасно про розгляд справи в спрощеному провадженні повідомлялось шляхом розміщення оголошення на веб-сайті суду. У встановлений строк відзив на позов та будь-які клопотання, пов`язані з розглядом справи не надійшли. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про наступне: Судом встановлено, що між сторонами виник спір з приводу відшкодування навколишньому природному середовищу внаслідок вчинення кримінального правопорушення. В провадженні Коростенського міськрайонного суду Житомирської області перебувало кримінальне провадження, внесене до ЄРДР під № 12021060490000715 по обвинуваченню [PERSON] за ч.4 ст.246 КК України. Вироком Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 05.02.2024 року у справі №279/15/24 [PERSON] визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 246 КК України. Цивільний позов прокурора у вказаній справі - залишено без розгляду. Як вбачається з вироку суду, [PERSON] 05.11.2021 року в період часу з 09:00 по 11:00 годину, усвідомлюючи протиправний та суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх наслідки, перебуваючи на території захисних лісонасаджень по напрямку Тетерів-Коростень на перегоні Шатрище-Коростень, права сторона колії від 149+650 км до 149+700 км кварталу 13 виділу №84л (Житомирська область, Коростенська ОТГ), лінії регіональної філії «Південно-Західна залізниця» АТ «Укрзалізниця», Коростенської виробничої дільниці Жмеринської дистанції захисних лісонасаджень, з корисливих мотивів, використовуючи бензопилу марки «8РАКТАРКО» моделі «С8-52», без спеціального передбаченого законом дозволу, самовільно, у спосіб спилювання, зрізав одинадцять сироростучих дерев породи «вільха», шляхом відокремлення їх стовбурів від кореня, діаметрами пнів дерев: 24x33 см, 45x44 см, 45x43 см, 44x39 см, 57x52 см, 44x43 см, 42x41 см, 46x47 см, 30x32 см, 30x44 см, 57x63 см. У подальшому, того ж дня 05.11.2023 року близько 12 години 13 хвилин, під час вчинення незаконної порубки дерев, [PERSON] на місці її вчинення, був помічений працівниками лісової охорони виробничого підрозділу «Жмеринська дистанція захисних лісонасаджень» спільно з працівниками воєнізованої охорони станції Коростень, які припинили протиправні дії останнього. Таким чином [PERSON] , внаслідок вказаної незаконної порубки дерев заподіяв шкоду навколишньому природному середовищу на суму 120070,28 гривень, що в 60 і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян, спричинивши тяжкі наслідки спричинивши тяжкі наслідки. Вирок Коростенського міськрайонного суду від 05.02.2024 року у справі № 279/15/24 набрав законної сили 07.03.2024 року. Статтями 68, 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" передбачено, що підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Згідно ч.1 ст. 1166 Цивільного кодексу України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно ст. 5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарській обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси. Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» природні ресурси є власністю Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та місцевого самоврядування у межах, визначених цим та іншими законами України. Стаття 41 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлює економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища, зокрема передбачає відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Відповідно до ч. 4 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації і громадяни України, а також іноземні юридичні і фізичні особи та особи без громадянства зобов`язані відшкодувати шкоду, завдану ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Частиною 1 ст. 69 вказаного Закону передбачено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відповідно до вироку Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 05.02.2024 у справі № 279/15/24 та згідно висновку судової інженерно-екологічної експертизи від 23/11/2023 № СЕ-19/106- 23/14795-ФХЕД установлено, що розмір заподіяної шкоди державі станом внаслідок незаконної порубки дерев становить 120070,28 гри. За змістом статті 129 КПК України обвинувачений у кримінальному провадженні звільняється від цивільно-правової відповідальності за шкоду, завдану злочином, у разі встановлення судом відсутності події кримінального правопорушення. На підставі вищевикладеного, розмір зазначеної шкоди підлягає стягненню в фонд охорони навколишнього природного середовища з [PERSON] . Відповідач в добровільному порядку завдану шкоду не відшкодував, розмір нарахованих збитків не оспорив та не спростував, що є підставою для задоволення позову. Розподіл судових витрат у справі підлягає вирішенню в порядку ст.141 ЦПК України.

Outcome: approved