Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-13 00:00:00

[PERSON] звернулась до Добропільського міськрайонного суду Донецької області з позовом до [PERSON] про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої залиттям квартири. Позовну заяву мотивувала тим, що 30.08.2022 року їй зателефонували сусіди та повідомили, що її квартиру, що розташована за адресою: [ADDRESS] заливають сусіди зверху, з квартири [ADDRESS] , де проживає відповідачка [PERSON] . Позивач в цей час була в евакуації, ключі від квартири мала матір позивачки, яка прийшла та разом з сусідами відкрила квартиру та виявили що квартира затоплена. Про затоплення повідомили відповідачку [PERSON] . Після чого приїхала мати чоловіка відповідачки з робітником, який перекрив кран унітаза, де лопнув шланг, у зв`язку з чим був зіпсований ремонт квартири та нові меблі. Головою ОСББ «Білозерська П`ятірочка» складено акт від 10.10.2022 року та комісією встановлено, що мешканці квартири [ADDRESS] через пошкодження шлангу, підключеного до унітазу і завдали такої шкоди: пошкоджено стелю, стіни, підлогу, меблі на кухні, коридорі, у ванній кімнаті. Відповідно до звіту визначення майнової шкоди заподіяної в результаті залиття квартири, від 14.11.2022 року, позивачці спричинено майнову шкоду у розмірі 191164,67 гривень. У зв`язку з чим позивач просила суд стягнути на її користь з відповідача суми матеріальної шкоди, заподіяної майну в результаті залиття квартири у розмірі 191164,67 грн., моральної шкоди в розмірі 50000,00 грн., витрат на проведення експертного дослідження за фактом залиття квартири та пошкодження меблів 3\~800,00 грн., судових витрат, пов`язаних зі сплатою судового збору за подання позовної заяви в сумі 1911,66 грн. та 2684,00 грн. Ухвалою судді Добропільського міськрайонного суду Донецької області від 20.03.2023 року відкрито провадження у даній справі за правилами загального позовного провадження. 31.03.2023 року на адресу суду від відповідача [PERSON] надійшли письмові пояснення по справі. З вказаних пояснень вбачається, що [PERSON] позовні вимоги не визнає в повному обсязі, вважає позов безпідставним та таким, що не підлягає задоволенню. Вважає, що перш за все саме власник відповідного майна є особою, яка відповідає за утримання такого майна в належному стані та за шкоду, що спричинена третім особам внаслідок неналежного його утримання. Посилалась на те, що матеріали справи не містять належних та допустимих доказів того, що саме вона є власником або належним користувачем квартири, вважає, що наданий позивачем акт є нічим іншим, як припущенням. У зв`язку з тим, що в матеріалах справи відсутні докази того, що саме вона є власником або користувачем майна, покладення на неї обов`язку щодо відшкодування позивачу завданих збитків є безпідставними. Крім того зазначено, що наданий позивачем документ на підтвердження факту залиття її квартири не відповідає Правилам утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства №76 від 17.05.2005 року, зареєстрованому в Міністерстві юстиції України 25.08.2005 року за №927/11207, а отже цей документ не може бути належним і допустимим доказом заподіяння майнової шкоди. Інших доказів неправомірності дій щодо залиття квартири позивача матеріали справи не містять. Тому просила позовні вимоги залишити без задоволення. Ухвалою Добропільського міськрайонного суду Донецької області від 20.04.2023 року було закрито підготовче провадження по справі та призначено судове засідання для розгляду справи по суті. В судовому засіданні позивач [PERSON] та її представник, адвокат Єлін І.К. підтримали позовні вимоги з підстав викладених у позовній заяві, просили задовольнити позов в повному обсязі. Крім того адвокат Єлін І.К. зазначив, що матеріалами справи підтверджено те, що відповідач [PERSON] постійно мешкала у вказаній квартирі, а тому з неї не знімає відповідальності та обставина, що вона не є власником майна. Представник відповідача адвокат Хлопов А.В. просив у задоволені позову відмовити повністю з причини недоведеності. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні не визнала позовні вимоги з підстав викладених у її письмових поясненнях, підтримала їх та просила відмовити у задоволені позову. Також в судовому засіданні пояснювала, що на момент затоплення квартири вона мешкала за іншою адресою та була на роботі, після того як її сповістили про затоплення, вона подзвонила батькам свого чоловіка та попросила, щоб вони приїхали туди та перекрили воду. В квартирі за адресою: [ADDRESS] вона проживала разом з колишнім чоловіком [PERSON] та дитиною до евакуації, тобто до квітня 2022 року. З приводу затоплення позивача з сусідами не спілкувалась, спричинену шкоду не бачила. Крім того зазначила, що акт про її проживання за адресою: [ADDRESS] , яка була надана суду стороною позивача, містить недостовірну інформацію. На момент затоплення була з мамою в евакуації в м. Дніпро, тобто з квітня 2022 року, а за адресою: [ADDRESS] , почала мешкати після повернення, а саме з середини вересня 2022 року. Також повідомила суд, що вона не є власником вказаної квартири, не зареєстрована там, власником квартири є родич її колишнього чоловіка, а саме [PERSON] . В судовому засіданні був допитаний у якості свідка [PERSON] , який суду пояснив, що йому в цілому відома ситуація з приводу затоплення квартири позивача, яке сталось через аварійну ситуацію в квартирі за адресою: [ADDRESS] , але особисто затоплення не бачив, подробиці про причину залиття йому також не відомо. Коли він дізнався про затоплення квартири позивача, то подзвонив власнику квартири та попросив щоб перекрили воду, хто саме перекривав воду йому не відомо. У вказаній квартирі він проживав з дружиною з 2012 року до моменту евакуації, а з якого саме часу не пам`ятає, після чого там ніколи не проживав. Хто проживав в квартирі з червня по серпень місяць 2022 року йому не відомо. Також повідомив суд, що у вказаній квартирі зберігаються деякі його речі та речі його колишньої дружини, оскільки в момент евакуації не все встигли забрати. На теперішній час проживає разом з батьками в [ADDRESS] , оскільки у його власності не має особистої квартири. На момент його проживання в квартирі родича [PERSON] , він проводив там деякий косметичний ремонт для підтримки квартири в належному стані, сантехніку не замінювали. Також зазначив, що йому невідомо з якої причини на теперішній час в квартирі його родича проживає його колишня дружина [PERSON] . Крім того [PERSON] пояснив суду, що згодом приходив до сусідів та йому показували наслідки затоплення, після чого він пропонував чоловіку позивача не поспішати та оцінити завдану шкоду для того щоб її компенсувати, але останній перестав виходити на зв`язок, ніяких листів від чоловіка позивача не отримував. Не розуміє чому саме позов було пред`явлено до його колишньої дружини, оскільки в момент затоплення вона там не проживала та не є власницею майна. Свідок [PERSON] суду пояснив, що затоплення квартири позивача відбулось у серпні місяці, про що він дізнався від сусідів, але на той момент його не було вдома. На теперішній час він не є головою ОСББ «Білозерська П`ятірочка», займав вказану посаду три роки та його повноваження закінчились у вересні 2022 року, з того часу керівником ОСББ є [PERSON] . [PERSON] є сусідом та мешканцем будинку і відношення до ОСББ не має. На даний час в квартирі [ADDRESS] проживає [PERSON] .\~Крім того\~зазначив,\~що в\~акті від 08.02.2023 року підпис голови ОСББ «Білозерська Пятірочка» йому не належить. В судовому засіданні свідок [PERSON] пояснила, що вона мешкає в квартирі [ADDRESS] та підіймаючись сходами у під`їзді побачила, що на стіні є мокра пляма з якої тоненько текла вода, про що повідомила мешканку на третьому поверсі [PERSON] . У вказаній квартирі проживає вже 20 років, під час складання акту від 10.10.2022 року щодо факту залиття вона присутня не була, також не виходила за адресою [ADDRESS] , для складання вказаного акту. Також пояснила, що не може підтвердити факт того, що відповідачка [PERSON] дійсно проживала за адресою: [ADDRESS] , у період зазначений в акті від 08.02.2023\~року. Вказаний акт вона підписувала, але на знає чи проживала там [PERSON] . Зазначила, що квартиру позивача було затоплено восени 2022 року, але точної дати не пам`ятає. На питання представника позивача зазначила, що не знає скільки років проживає [PERSON] в квартирі [ADDRESS] , бачила, що остання приходила до квартири восени на хвилин десять. На питання представника відповідача вказала, що головою ОСББ є [PERSON] , а [PERSON] з грудня склав повноваження за станом здоров`я, але їй нічого не відомо з того приводу, що в акті від 08.02.2023 року зазначений головою [PERSON] . Також вказала, що в акті від 10.10.2022 року стоїть не її підпис, а також не підписувала ніякі документи щодо завданої шкоди позивачу. Причина залиття квартири позивача їй не відома. Також в судовому засіданні у якості свідка була допита [PERSON] , яка пояснила, що сусідка [PERSON] їй повідомила про течу води у під`їзді, після чого вона зателефонувала [PERSON] та розповіла про це. Через деякий час приїхала мати [PERSON] з невідомим чоловіком та зайшли в квартиру на підлозі якої була вода. Також повідомили сусідів (позивача) з першого поверху яких затопило, після чого почали збирати воду. На питання представника позивача пояснила, що на її думку причиною затоплення була пошкоджена трубка, оскільки вода текла між ванною та раковиною, а на момент затоплення [PERSON] приходила до квартири, але не постійно, там не проживала та не ночувала. Акт щодо проживання [PERSON] в квартирі [ADDRESS] вона підписувала, але не підписувала актів щодо затоплення. Після залиття квартири позивача її чоловік [PERSON] вказану квартиру не відвідував. До квартири заходила вона, [PERSON] та [PERSON] , але не після залиття квартири, а десь за два тижні до судового засідання (17.05.2023 р.). Оцінити шкоду спричинену позивачу вона не може, оскільки не є експертом, але води було дуже багато. На питання представника відповідача вказала, що на 01.01.2023 року [PERSON] вже був головою ОСББ. Акт від 08.02.2023 року про підтвердження факту проживання [PERSON] з 2012 року по 08.02.2023 року вона підписувала. Також зазначила, що в акті від 10.10.2022 року підпис її чоловіку не належить. Свідок [PERSON] суду пояснив, що не підписував акт від 10.10.2022 року, вказаний підпис йому не належить. З приводу затоплення квартири позивача йому відомо про вказаний факт, але нічого конкретного пояснити не може, в квартиру він не заходив, щодо збитків позивача внаслідок затоплення йому також нічого не відомо. Підтвердив, що на момент судового засідання (17.05.2023 р.) в квартирі [ADDRESS] проживає [PERSON] , також в 2022 році вона теж там проживала. В судовому засіданні свідок [PERSON] зазначив, що в м. Білозерське тривалий час немає води, тому йому сусід [PERSON] запропонував пробурити свердловину, на що погодився, також на це погодився сусід [PERSON] . Після запуску свердловини в будинку два дні вода була та все було добре, а на третій день трапилось затоплення, його з позивачкою, квартири. Затоплення сталося через прорив шлангу в квартирі на другому поверсі. В місто він приїхав 28.09.2022 року, оскільки проходив лікування після операції в іншому місті, за цей час ніхто із сусідів з приводу затоплення з ним не зв`язувався. Після приїзду він зателефонував [PERSON] та показав наслідки затоплення квартири, на цьому все закінчилося і дійшло до суду. З житлово-експлуатаційної контори приходила комісія, дивилась наслідки затоплення, зібрав підписи мешканців, які бачили вказані наслідки. На запитання представника позивача пояснив, що 30.08.2022 року йому зателефонував [PERSON] та повідомив, що по стіні у під`їзді тече вода, оскільки його не було в місті, прийшла його теща та в підвалі будинку перекрила воду вимкнувши насос. До квартири відповідачки приїхала мати [PERSON] з його співробітником та перекрили воду у їх квартирі. Зі слів [PERSON] , причиною затоплення було прорив шлангу. [PERSON] не було на місці затоплення. З [PERSON] домовились про підрахунок завданих збитків, для чого він замовив відповідну експертизу, після чого все зупинилось, ніяких пропозицій не було. Після першого судового засідання запропонував [PERSON] відшкодувати завдану шкоду без моральної шкоди і за вирахуванням двадцяти відсотків від завданої шкоди, але не домовились. Також в судовому засіданні перерахував завдану шкоду. На запитання представника відповідача вказав, що був присутнім під час складання актів ОСББ, до нього приходили секретар та бухгалтер, з якими він був у складі комісії, вони надали йому протокол завданої шкоди, який він підписував сусідами, голова ОСББ при цьому присутній не був. На момент залиття квартири головою ОСББ був [PERSON] . Свідок [PERSON] пояснила, що в жовтні місці 2022 року з колегою приходили до затопленої квартири засвідчити вказаний факт. Оглянувши квартиру було видно, що вона була затоплена, пошкоджено ламінат, меблі, самого затоплення вони не бачили. На запитання представника позивача вказала, що вони були запрошені для огляду квартири та принесли відповідний бланк акту, який необхідно було заповнити. Ламінат та меблі були пошкоджені в кухні та коридорі, а у ванній кімнаті стеля. На її погляд пошкодження були значними та підлягають заміні. Зі слів сусідів [PERSON] та сусідки з квартири [ADDRESS] причиною затоплення було те, що луснув шланг, але сама вона такий факт не встановлювала, оскільки до квартири відповідача вона не заходила, була лише в квартирі позивача за № 16. На запитання представника відповідача повідомила, що уточнений акт складався у її присутності десь в двадцятих числах червня 2023 року, особи які підписували його надавали паспорти. Під час складання основного (першого) акту свій підпис не ставила, голови ОСББ при цьому також не було. На момент складання акту керівником ОСББ «Білозерська П`ятірочка» був [PERSON] 13.03.2024 року на адресу суду надійшли письмові пояснення свідка [PERSON] з яких вбачається, що наразі вона обізнана, що розглядається справа за позовом [PERSON] до [PERSON] про стягнення матеріальної та моральної шкоди, внаслідок залиття квартири. Зазначила, що їй не відомо хто є власником квартири, з якої начебто відбулося залиття, не відомі наслідки такого залиття та чи взагалі було або не було затоплено квартиру пані [PERSON] . Також їй не відомо чи складалися будь-які документи за фактом вказаних подій, не пам`ятає щоб вона ставила свій підпис у будь-яких документах за фактом затоплення квартири позивача. Будь-які інші подробиці вказаних подій не пам`ятає через великий проміжок часу, який минув з серпня 2022 року, а також через стрес якого зазнала у зв`язку з війною. Просила суд не викликати її в судові засідання, оскільки інших свідчень не має та додати немає чого. Приїжджати до м. Добропілля вона боїться через реальну загрозу своєму життю внаслідок наявних активних бойових дій. Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення сторін, допитавши свідків та проаналізувавши надані докази, суд дійшов такого висновку. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є наймачем квартири [ADDRESS] , відповідно до ордеру на житлове приміщення №41 від 23 жовтня 2012 року, виданого виконавчим комітетом Білозерської міської ради. Члени сім`ї наймача 4 особи. Житлова площа 47,6 кв.м. та чотири кімнати у квартирі (а.с. 17). Відповідно до змісту акту від 10.10.2022 року, підписаний головою ОСББ «Білозерська П`ятірочка» (прізвище та ініціали відсутні), вбачається, що комісія у складі голови ОСББ «Білозерська П`ятірочка» (прізвище та ініціали відсутні) сусідів кв. [ADDRESS] [PERSON] , кв. [ADDRESS] [PERSON] , кв. [ADDRESS] [PERSON] перевірено та які підтвердили, що за адресою: [ADDRESS] , на першому поверсі мешкає [PERSON] , якому було завдано збитків мешканцями кв. [ADDRESS] , що на другому поверсі, [PERSON] . Комісією було встановлено, що мешканці кв. [ADDRESS] через пошкодження шлангу, підключеного до унітазу і завдали такої шкоди: пошкоджено стелю, стіни, підлога, меблі на кухні, коридорі, у ванній кімнаті (а.с.21, том №1). 14 листопада 2022 року між членом сім`ї позивача [PERSON] та ФОП [PERSON] укладено договір б/н на проведення незалежної оцінки заподіяної шкоди майну квартири і меблів, розташованих за адресою: [ADDRESS] (а.с. 24). Вартість проведення даного дослідження складає 3 800,00 грн. (а.с. 22-23). Згідно з висновком оцінювача від 14.11.2022 року величина майнової шкоди, заподіяної майну [PERSON] , яке постраждало в результаті залиття квартири, подія відбулась 30.08.2022р. за адресою: [ADDRESS] становить 191\~164, 67 або 5227, 56 долларів США (а.с. 25-73). Суд, оцінюючи вказані докази, бере до уваги, що статтями 15, 16 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Згідно статті 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю майну фізичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно статті 1192 ЦК України, розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Як роз`яснено у пункті 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27.03.1992 р. «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Отже системний аналіз норм чинного законодавства щодо відшкодування шкоди свідчить про те, що предметом доказування у справі про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, є обставини щодо факту залиття квартири, особи-завдавача шкоди, причинного зв`язку між діями завдавача та наслідками у виді шкоди, вини завдавача шкоди у завданні збитків, розміру збитків, заподіяних внаслідок залиття квартири. Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року № 76, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 25.08.2005 року за № 927/11207 (далі - «Правила»), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). У додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; дата аварії, її характер та причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття та про обсяг робіт для усунення його наслідків. У листі Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 29.12.2009 р. № 12/20-11-1975 «Щодо ремонту квартири після залиття» зазначено, що при складенні акту про залиття присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної особи є обов`язковою. Тобто факт залиття, характер залиття та його причини, завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість) та його наслідків має бути зафіксований актом комісійного обстеження квартири, складеним за обов`язкової участі винної особи. Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної сторони не впливає на його чинність (у такому випадку в акті має бути зазначено, що згадані особи - прізвище, ім`я, по батькові - підписувати складений акт відмовилися з таких-то причин). З наведеного слідує, що на підтвердження позовних вимог про відшкодування матеріальної шкоди позивачі повинні надати належні та допустимі докази, які б підтверджували факт залиття їх квартири з вини відповідача, зокрема, комісійний акт, який складено із додержанням вищевказаних вимог Правил, у якому містяться відомості про факт залиття, винну особу, причини залиття, завдані пошкодження та обсяг робіт для їх усунення. Разом з цим, наданий позивачем акт від 10.10.2022 року не містить ПІБ голови ОСББ «Білозерська П`ятірочка», відомостей про дату аварії, а також висновків про винну особу та обсяги робіт, необхідні для усунення наслідків залиття; в акті відсутні відомості про обстеження квартири відповідача, хоча саме технічну несправність сантехнічного обладнання, встановленого в цій квартирі, комісія визнала причиною аварій. Не вказано в акті і про присутність під час їх складання заінтересованих осіб з боку винної та потерпілої сторони, а також відсутні відомості про відмову відповідача від підпису складеного акту. Зі змісту вказаного акту слідує, що збитки завдані мешканцем кв. [ADDRESS] на другому поверсі [PERSON] , втім в акті не зазначено анкетні дані цього мешканця, не вказано про його участь в обстеженні квартири позивачів чи квартири відповідача, відсутній і підпис цієї особи під актом комісійного обстеження. Докази того, що відповідач або його представник був належним чином повідомлений про дату комісійного обстеження, але відмовився прийняти в ньому участі або не надав доступу до своєї квартири чи відмовився підписати складені комісією акти в матеріалах справи відсутні. Отже, матеріалами справи підтверджено, що комісійне обстеження та складання відповідного акту проведено без участі позивача та відповідача, та без належного інформування відповідача про проведення комісійного обстеження, а також без обстеження квартири відповідача. Крім того, в акті від 10.10.2022 року відсутні висновки комісії про особу, що заподіяла шкоду, обсяг робіт, необхідний для усунення наслідків залиття. У зв`язку з цим суд вважає, що акт від 10 жовтня 2022 року не є належним доказом наявності вини відповідача у залитті квартири позивача. 27.06.2023 року за клопотанням представника позивача було долучено до матеріалів справи уточнений акт від 10.10.2022 року, який вже був підписаний головою ОСББ «Білозерська П`ятірочка» із зазначенням ПІБ такої особи, а також двома сусідами [PERSON] та [PERSON] (а.с.196, том №1). Але в судовому засіданні [PERSON] заперечувала те, що в акті стоїть саме її підпис, також вона зазначала, що при складанні акту вона присутня не була, також не підтвердила те, що на час залиття квартири позивача відповідач [PERSON] дійсно там проживала. Свідок [PERSON] в судовому засіданні також зазначила, що в акті від 10.10.2022 року підпис [PERSON] (її чоловік) йому не належить. Суду незрозуміло чому уточнений акт від 10.10.2022 року був наданий суду лише 27.06.2023 року з виправленнями, а не в момент подання позовної заяви до відповідача, вже після того, як представником відповідача [PERSON] в судовому засіданні було наголошено на недоліки акту від 10.10.2022 року. В судовому засіданні позивачем та його представником не заявлялось клопотання щодо проведення судової експертизи для підтвердження належності особистих підписів [PERSON] та [PERSON] в акті від 10.10.2022 року та в уточненому акті від 10.10.2022 року, а тому суд відноситься критично до уточненого акту від 10.10.2022 року та не бере його до уваги. Інших даних (акту) щодо встановлення причини залиття квартири позивача та визначення пошкоджень квартири, внаслідок її залиття, суду не надано. Стосовно звіту від 14 листопада 2022 року, поданого позивачем для підтвердження розміру матеріальної шкоди, завданої залиттям її квартири, то при визначенні величини збитку, спричиненому нерухомому майну, що належить позивачу, оцінювачем [PERSON] були використані акт комісійного обстеження, складений головою ОСББ «Білозерська П`ятірочка» 10 жовтня 2022 року, а тому, не може бути належним і допустимим доказом заподіяння відповідачем майнової шкоди, оскільки складений з порушенням Правил. Доказів того, що пошкодження майна, відображені у вказаному звіті виникли по вині відповідача суду не надано. Крім того, матеріали справи не містять відповідних документів, що підтверджують право власності на квартиру, за адресою: [ADDRESS] за відповідачем. На підтвердження проживання відповідача [PERSON] у квартирі [ADDRESS] , надано акт голови ОСББ «Білозерська Пятірочка» від 08.02.2023 року (а.с. 19, том №1). Разом із тим, із наданої відповідачем копії паспорту [NUMBER] , остання зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , а 20.04.2022 її фактичне місце проживання/перебування зареєстроване за адресою: [ADDRESS] ., що встановлено з копії довідки переселенця №1241-7500259372 (а.с. 87, 91-93, том №1). Крім того, у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта відсутня інформація про належність [PERSON] нерухомого майна. Водночас, із акту від 10.10.2022 вбачається, що мешканцем квартири [ADDRESS] є [PERSON] . Також свідки, які були допитані в судовому засіданні теж не підтверджували те, що відповідач [PERSON] проживала та користувалась квартирою [ADDRESS] саме на 30 серпня 2022 року на момент затоплення квартири позивача. Відповідно до ст. 151 ЖК України громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію. Власник зобов`язаний утримувати майно, яке йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 332 ЦК України). Дослідивши вказані документи, враховуючи норми чинного законодавства та правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 21.02.2018 року у справі № 2-1974/11 з аналогічних спірних правовідносин, суд приходить до висновку, що акти надані стороною позивача не можуть бути належними та допустимими доказами заподіяння відповідачем майнової шкоди. Інших доказів неправомірності дій відповідача щодо залиття належної позивачам квартири матеріали справи не містять. Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна наявність одночасно усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправної поведінки; шкоди; причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та шкодою; вини. Проте, матеріали справи не містять належних та допустимих доказів неправомірних дій відповідача щодо залиття квартири позивача, як не доведено як факту спричинення позивачам матеріальної шкоди внаслідок залиття квартири по вині відповідача, а також розміру цієї шкоди. За викладених обставин, суд вважає необхідним відмовити в задоволенні позовних вимог [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди внаслідок залиття квартири, у зв`язку із недоведеністю. Враховуючи, що суд дійшов висновку про недоведеність позовних вимог щодо наявності вини відповідача у спричиненні матеріальної шкоди внаслідок залиття квартири, тому і у задоволенні позовних вимог про відшкодування моральної шкоди, стягненні витрат на проведення оцінки, слід відмовити повністю. Частиною першою статті 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. За нормами статті 80 ЦПК України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (стаття 89 ЦПК України). Оцінивши надані суду докази та проаналізувавши їх, суд дійшов висновку про необґрунтованість позовних вимог, у зв`язку з чим позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Outcome: dismissed