Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-18 00:00:00

\~ \~ \~ \~ [PERSON] звернувся до суду з позовом до КНП „Городнянський центр первинної медико-санітарної допомоги Городнянської міської ради і просив визнати протиправним та скасувати рішення про оголошення догани від 23.01.2024 № 3, визнати незаконним наказ про зняття періодичної премії від 23.01.2024 № 3, стягнути гроші, утримані із заробітної плати у розмірі 2200 гривень з урахуванням індексації. \~ \~ \~ \~У судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримав і просив позов задовольнити, стверджуючи про упереджене ставлення керівництва до позивача. Зазначав, що дисциплінарне стягнення накладено без достатніх доказів і підстав. Проведення медичного огляду [PERSON] належало до компетенції КНП «Городнянська міська лікарня» і саме лікар-терапевт [PERSON] мала надати остаточний висновок за порушеними [PERSON] питаннями, однак внаслідок того, що подібні медичні огляди не компенсуються за рахунок Національної служби охорони здоров`я, безоплатні огляди переадресували сімейному лікарю. Він [PERSON] не ображав, свідків цього не було, а те, що вона отримала «психічну травму» та «стрес» є тільки її словами. [PERSON] у ввіреному йому закладі неналежним чином організував роботу і оскільки [PERSON] на це неодноразово вказував, ставлення до нього у керівника стало упередженим. Стверджує, що премії позбавлено без достатніх підстав, тому невиплачені суми з урахуванням індексації просить стягнути із відповідача з метою поновлення прав позивача. Крім того, зазначає, що декларація із іншим сімейним лікарем [PERSON] була переукладена вже після провадження справи у суді і після перемовин керівництва із пацієнткою. На момент позбавлення його премії кількість пацієнтів у нього не змінилася. \~ \~ \~ \~Відповідач позов не визнав. Заперечуючи проти задоволення позову, вказав, що він, як керівник, зобов`язаний був вжити заходів за скаргою пацієнтки [PERSON] на неетичну поведінку її сімейного лікаря. [PERSON] було запропоновано надати пояснення за фактом, викладеним у скарзі [PERSON] , проте підстав, які б виправдовували його фактичну поведінку повідомлено не було. [PERSON] звернулася до сімейного лікаря, з яким у неї укладена декларація і просила надати висновок, що стан її здоров`я не перешкоджає вихованню нею дитини, яка потребує опіки, і що у її сім`ї відсутні захворювання, що перешкоджають влаштуванню до неї особи, яка потребує опіки. За своєю суттю такий висновок не є медичним оглядом, порядок якого затверджений і відбувається у КНП «Городнянська міська лікарня» ( тобто не є медичним оглядом для влаштування на роботу, для вступу у навчальний заклад, чи огляд військово-лікарською комісією). Питання висновку, про який клопотала пацієнтка [PERSON] , повністю належить до компетенції її сімейного лікаря, яким на момент події був [PERSON] . Генеральний директор [PERSON] отримав доповідну записку від медичного директора (безпосереднього керівника [PERSON] ) [PERSON] за фактом порушення цим сімейним лікарем вимог посадової інструкції і етичного кодексу медичного працівника. Крім того, поспілкувався із [PERSON] . Оцінивши встановлені факти, вважав, що дисциплінарна відповідальність лікаря, за встановлених обставин, була невідворотною, а застосування дисциплінарного стягнення у виді догани було обов`язком керівника медичного закладу, а не правом. Згідно п.3.3 Додатку № 4 Положення про преміювання, затвердженого у КНП «Городнянський Центр первинної медико-санітарної допомоги» Городнянської міської ради у разі дисциплінарного порушення премія може бути знята в залежності від характеру порушення (отримання працівником догани, скарги пацієнтів на неналежне медичне обслуговування, грубість по відношенню до пацієнтів, порушення внутрішнього трудового розпорядку, режиму роботи, невиконання доручень адміністрації). Рішення про позбавлення [PERSON] премії приймалось на засіданні членів комісії, тобто колегіально, відповідало прийнятому рішенню про те, що до працівників, на яких накладено дисциплінарне стягнення, не може застосовуватися заохочення. Генеральний директор відносно лікаря [PERSON] діяв у межах ввіреної йому компетенції і відповідно до умов локальних нормативних актів та у відповідності до чинного трудового законодавства. \~ \~ \~ \~Заслухавши сторін, з`ясувавши їх вимоги і заперечення, дослідивши письмові докази, допитавши заявлених відповідачем свідків, перевіривши відповідність дій відповідача вимогам чинного законодавства, що підлягає застосуванню до правовідносин сторін, суд дійшов висновку, що у задоволенні позову слід відмовити повністю. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що позивач і відповідач перебувають у трудових відносинах. [PERSON] працює лікарем загальної практики- сімейним лікарем. На момент подій, які відбувалися 02.01.2024 була чинною та діяла підписана пацієнткою [PERSON] декларація, згідно якої пацієнтка обрала, а лікар [PERSON] прийняв обов`язки надання первинної медичної допомоги пацієнтці [PERSON] , [INFO] (а.с.50). \~ \~ \~ \~Оскаржуваним наказом № 3-ос від 23 січня 2024 року на підставі ст.147-152 Кодексу законів про працю України, Правил внутрішнього трудового розпорядку та згідно колективного договору за підписом генерального директора [PERSON] оголошено догану [PERSON] , лікарю загальної практики -сімейному лікарю за порущення трудової дисципліни (порушення посадової інструкції, етичного кодексу медичного працівника, застосування грубого поводження до пацієнта, медичного персоналу/колег). Доповідна записка медичного директора [PERSON] на а.с.17-18 та скарга пацієнтки [PERSON] (а.с.7), як письмові докази, аналогічні свідченням цих осіб під час судового розгляду і ці свідчення суд сприймав безпосередньо. Надаючи їм правову оцінку, суд дійшов висновку, що такі докази містять повну інформацію щодо предмета дослідження, із суті таких показань і письмових доказів можливо встановити дійсні обставини справа, зокрема, у частині вчиненого 02.01.2024 позивачем дисциплінарного проступку. \~ \~ \~ \~Із показань допитаної у суді як свідка [PERSON] з`ясовано, що органи соціального захисту її повідомили, що із січня 2024 року набирають чинності положення соціального законодавства, згідно якими вона, як опікун, зобов`язана щорічно подавати висновок про стан здоров`я, якщо бажає у подальшому мати опіку (піклування) над дитиною, яка попередньо влаштована в її сім`ю (форма висновку долучена до справи на а.с.52). Отримавши сертифікат від нарколога і психіатра, 02.01.2024 вона звернулася до адміністрації лікувального закладу з метою отримати такий висновок і її направили до сімейного лікаря, з яким вона у 2019 році заключила декларацію. Лікар [PERSON] не звернув на неї уваги, його медсестра надала їй направлення на флюрографію, а коли вона повернулася лікар [PERSON] почав на неї кричати, що він ніяких висновків не надає і повів її до кабінета терапевта [PERSON] , де голосно кричав (дослівно за показанням свідка "верещав"), у тому числі на пацієнтку [PERSON] , розмахував кулаками і казав, що медичний огляд має організувати і провести [PERSON] , а не він. Від такої поведінки її сімейного лікаря, за твердженнями [PERSON] , у неї піднявся тиск, лікар [PERSON] та медичний директор [PERSON] надали їй ліки і сприяли нормалізації тиску. [PERSON] вказала, що, на її думку, сімейний лікар [PERSON] у цій ситуації мав поведінку, яка не притаманна званню Лікаря, тому вимушена була звернутися до керівництва закладу з метою вжиття до нього заходів впливу. \~ \~ \~ \~Свідок [PERSON] (медичний директор), допитана як свідок на стороні відповідача, зазначила, що є безпосереднім керівником [PERSON] . Висновок про стан здоров`я громадянина, який бажає встановити опіку (піклування), є новим для медичних послуг і закладу. Разом з тим, оскільки передбачає графу про захворювання, що перешкоджають влаштуванню дитини в сім`ю майбутнього опікуна, такі відомості має збирати, систематизувати і надавати саме сімейний лікар, який лікує цього пацієнта та має доступ в інформаційній системі до діагнозів свого пацієнта. За КНП «Городнянська міська лікарня» закріплено медичні огляди для влаштування на роботу, для вступу у навчальний заклад, чи огляд військово-лікарською комісією, тому [PERSON] необгрунтовано направив свою пацієнтку до терапевта [PERSON] , тобто за змістом висновку, якого потребувала громадянка [PERSON] , організувати дії мав саме [PERSON] як лікар загальної практики- сімейний лікар, у тому числі в частині лабораторних досліджень. Натомість, [PERSON] голосно кричав, привертав увагу інших лікарів і пацієнтів, ображав інших медичних працівників і пацієнтку і все це відбувалося у присутності пацієнтки [PERSON] , що для поведінки сімейного лікаря у медичному закладі є неприпустимим. Із показань свідка [PERSON] судом встановлено, що безпосередньо в момент події разом із лікарем-терапевтом [PERSON] вони зафіксували підвищення тиску у [PERSON] , як закономірний наслідок у ситуації, яка відбулася. [PERSON] були надані ліки для нормалізації тиску. Оскільки виявлена поведінка лікаря [PERSON] була несумісною із поведінкою сімейного лікаря у медичному закладі, свідок [PERSON] звернулася до генерального директора із доповідною запискою з метою вжиття до лікаря передбачених законом заходів дисциплінарного відповідальності. \~ \~ \~ \~Судом враховується, що права та обов`язки позивача визначено посадовою Інструкцією лікаря загальної практики сімейного лікаря, затвердженої 04.01.2021 Генеральним директором ЦПМСД, з якою [PERSON] ознайомлений 30.10.2023, шо посвідчено його власним підписом (а.с.39-42). \~ \~ \~ \~За змістом п.1.6 такої посадової Інструкції у своїй роботі сімейний лікар керується чинним законодавством України про охорону здоров`я, кодексом законів про працю та нормативно-правовими актами, що визначають діяльність органів управління та закладів охорони здоров`я, організацію сімейної медицини, положення про заклад, Правилами внутрішнього трудового розпорядку, кодексом етичної поведінки медичних працівників, етичним кодексом лікаря України і даною посадової інструкцією. Згідно пунктів 2.2, 2.5, 2.9,,2.12, 2.15, 2.17, 2.25 посадової Інструкції сімейний лікар зобов`язаний в показаних випадках забезпечувати консультування хворих лікарями інших спеціальностей амбулаторно-поліклінічного закладу; здійснювати профілактичну роботу, направлену на виявлення факторів ризику, ранніх і прихованих форм захворювання; за наявності показань направляти хворих на лікарську-консультативну комісію, забезпечувати консультування населення дільниці з медико-соціальних та медико-психологічних питань, питань планування сім`ї, у роботі дотримуватися принципів медичної етики та деонтології; своєчасно та в повному обсязі надавати хворому інформацію про стан здоров`я, можливі ускладнення і фактори ризику, знайомити пацієнта з планом обстеження та лікування під особистий підпис; брати участь у роботі лікарсько-консультативних та медико-соціальних експертних комісій під час розгляду питань , що стосуються хворих, яких він обслуговує. \~ \~ \~ \~Суд дійшов висновку, що врегулювання локальними актами порядку надання сімейними лікарями висновків про стан здоров`я їх пацієнтів, яких такі пацієнти потребуватимуть при реалізації своїх прав і представленні інтересів у державних органах, не було передбачуваним для адекватного юридичного захисту пацієнта від свавілля. \~ \~ \~ \~Однак, непередбачуваність потреби у таких висновках не давало лікарю [PERSON] права самоусунутися від виконання обов`язків, передбачених пунктами 2.2, 2.5, 2.9,,2.12, 2.15, 2.17, 2.25 посадової Інструкції лікаря загальної практики сімейного лікаря, затвердженої 04.01.2021 Генеральним директором ЦПМСД, що в умовах події 02.01.2024, про яку засвідчили свідок [PERSON] та свідок [PERSON] , було порушенням посадових обов`язків сімейного лікаря. \~ \~ \~ \~ Відповідно до ст. 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової дисципліни. Трудова дисципліна - це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов`язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи в роботі й відповідальність за невиконання цих обов`язків. Згідно з ч. 1 ст. 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано такий захід стягнення як догана. Відповідно до ч. 1 ст. 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення. Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. За відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. Відповідно до ст. 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Для лікарів\~наразі не\~передбачений спеціальний\~порядок дисциплінарної\~відповідальності і затвердження спеціального висновку за результатами службового розслідування, оскільки не існує затверджених дисциплінарних статутів для цієї категорії працівників. Для лікарів, які працюють за трудовим договором, дисциплінарні стягнення накладаються в загальному порядку, передбаченому Кодексом законів про працю України (догана, звільнення), які може застосовувати керівництво закладу. Статтею 1 Закону України «Основи законодавства України про охорону здоров`я» передбачено, що законодавство України про охорону здоров`я базується на Конституції України і складається з цих Основ та інших прийнятих відповідно до них актів законодавства, що регулюють суспільні відносини у сфері охорони здоров`я. Медична допомога - діяльність професійно підготовлених медичних працівників, спрямована на профілактику, діагностику та лікування у зв`язку з хворобами, травмами, отруєннями і патологічними станами, а також у зв`язку з вагітністю та пологами (ч. 1 ст. 3 Закону України ««Основи законодавства України про охорону здоров`я»). Медична інформація - інформація про медичне обслуговування особи або його результати, викладена в уніфікованій формі відповідно до вимог, встановлених законодавством, у тому числі інформація про стан здоров`я, діагнози та будь-які документи, що стосуються здоров`я та обмеження повсякденного функціонування/життєдіяльності людини (ч. 1 ст. 3 Закону України «Основи законодавства України про охорону здоров`я»). Згідно з ч. 1 ст. 39 Закону України «Основи законодавства України про охорону здоров`я» пацієнт, який досяг повноліття, має право на отримання достовірної і повної інформації про стан свого здоров`я, у тому числі на ознайомлення з відповідними медичними документами, що стосуються його здоров`я. За змістом форми (а.с. 52), яку просила заповнити [PERSON] , вона потребувала інформації про стан її здоров`я як особа, яка бажає встановити опіку, а також потребувала висновку, що наявні у неї захворювання не перешкоджають для влаштування дитини в її сім`ю під опіку. Ця інформація була доступна позивачу, який з 2019 року є її сімейним лікарем. Однак, не дотримуючись принципів медичної етики, порушуючи свій обов`язок надавати хворому інформацію про стан її здоров`я, можливі ускладнення і фактори ризику, знайомити пацієнта з планом обстеження, за необхідності брати участь у роботі лікарсько-консультативних та медико-соціальних експертних комісій під час розгляду питань, що стосуються хворих, яких він обслуговує, лікар [PERSON] не вчинив дій, які покладені на нього посадовою Інструкцією, вдався до сварок із іншими лікарями, вважаючи, що вони залучають його до неоплачуваної роботи, і в присутності пацієнта допустив лайку та неетичне поводження із колегами і пацієнтом. Порушення етики лікарем як підстава накладення дисциплінарного стягнення у наказі від 23 січня 2024 року є складовою дисциплінарного проступку, вчиненого лікарем [PERSON] 02.01.2024. В силу\~своєї професії\~ [PERSON] \~був \~зобов`язаний\~ із\~повагою і\~доброзичливістю ставитися\~до колег,\~тож зауваження\~лікарю [PERSON] \~мав право\~висловити виключно\~в особистій\~розмові,\~а не\~в грубій\~формі у\~присутності [PERSON] . Маючи сумніви щодо своїх повноважень та сумнів щодо розмежування повноважень між іншими лікарями з приводу порушених [PERSON] . питань, [PERSON] повинен був звернутися за офіційним роз`ясненням до медичного директора, або прийняти участь у лікарській комісії, як це передбачено п.2.25 його посадової Інструкції. Однак, [PERSON] обрав діяти у інший спосіб, допустивши свідомі дії, які підривають повагу до медичної спеціальності (організована сварка у присутності пацієнта та грубе спілкування із самим пацієнтом та у її присутності із лікарем іншої практики). Позивач помиляється, стверджуючи, що саме припущення психологічної травми і перенесеного стресу [PERSON] , не може однозначно стверджувати, що ним вчинено дисциплінарний проступок. Вище вказана поведінка лікаря у присутності пацієнта не сумісна з правилами етики і нормами моралі і сама по собі підриває авторитет професії лікаря, що і є наслідком його діяння. Таким чином, всі складові дисциплінарного проступку, вчиненого 02.01.2024 лікарем [PERSON] доведені належними, достовірними і достатніми доказами. Протилежна сторона (відповідач) за правилами ст. 12,81 ЦПК України беззаперечно довели факт винного вчинення позивачем дисциплінарного проступку. А при обранні виду стягнення, враховувавши всі обставини, за яких вчинено проступок, роботодавець наклав менш тяжке дисциплінарне стягнення у порівнянні до більш тяжкого стягнення, визначеного законодавством. КНП „Городнянський Центр первинної медико-санітарної допомоги Городнянської міської ради є закладом охорони здоров`я комунальним унітарним некомерційним підприємством, що надає медичну допомогу громадянам у порядку та на умовах, встановлених законодавством. Є юридичною особою публічного права, підприємство самостійно визначає свою організаційну структуру, встановлює чисельність і затверджує штатний розпис. Керівник підприємства (Генеральний директор) здійснює поточне керівництво (оперативне управління) Підприємством, визначає і затверджує організаційну структуру Підприємства, граничну чисельність працівників, штатний розпис, умови оплати праці, обирає форми і системи оплати праці, встановлює працівникам конкретні розміри посадових окладів, премій, винагород, надбавок і доплат на умовах, передбачених колективним договором. Генеральний директор у межах своєї компетенції видає накази та інші акти, дає вказівки, обов`язкові для всіх підрозділів та працівників Підприємства; приймає рішення про прийняття на роботу, звільнення з роботи працівників Підприємства, а також інші, передбачені законодавством про працю, рішення у сфері трудових відносин, укладає трудові договори з працівниками Підприємства, а також інші, передбачені законодавством про працю, рішення у сфері трудових відносин, укладає трудові договори з працівниками Підприємства; призначає та звільняє з посади керівників структурних підрозділів, інших працівників, забезпечує дотримання на Підприємстві вимог законодавства про охорону праці, санітарно-гігієнічних та протипожежних норм і правил, створення належних умов праці (п.1.1, 4.10, 8.1.2, 8.3.6,8.3.7, 8.3.10, 8.3.15, 8.3.17 Статуту КНП „ГЦПМСД, затвердженого рішенням шотої сесії восьмого скликання Городнянської міської ради від 14.07.2021). Таким чином, генеральний директор [PERSON] був уповноважений прийняти оскаржуваний [PERSON] наказ № 3-ос від 23 січня 2024. Компетенція генерального директора на накладення дисциплінарного стягнення на сімейного лікаря підтведжується положеннями п. 4.1,4.6,4.10,8.1.2,8.3.3,8.3.5, 8.36,8.3.7,8.3.10,8.3.15,8.3.23 Статуту закладу (а.с.30-38). З урахуванням викладеного, підстав для визнання протиправним та скасування рішення про оголошення догани від 23.01.2024 № 3, як про це просив позивач, судом не встановлено. Щодо визнання незаконним наказу про зняття періодичної премії від 23.01.2024 № 3, стягнення грошей, утриманих із заробітної плати у розмірі 2200 гривень з урахуванням індексації, судом приймається до уваги наступне. Чинним законодавством передбачено право роботодавця здійснювати преміювання працівників відповідно до їх особистого вкладу. Конкретні умови,\~ порядок\~ та\~розміри преміювання\~працівників визначаються відповідним положенням (Додатком № 4 до Колективного Договору). До того ж одночасно із застосуванням дисциплінарного стягнення до працівників можуть застосовуватися передбачені законодавством заходи впливу, що не є дисциплінарним стягненням, зокрема, і позбавлення премії. (періодичної виплати) Таке позбавлення премій провадиться за розрахунковий період, у якому було допущено порушення трудової дисципліни, що оформлюється наказом керівника з обов`язковим зазначенням конкретних обставин, що стали причиною депреміювання. Із дослідженого наказу № 13 від 23 січня 2024 року (а.с.5) за підписом генерального директора КНП «Городнянський центр первинної медико-санітарної допомоги» Городнянської міської ради М.П. Назаренка, судом встановлено, що згідно п.3.3 Додатку № 4 Положення про преміювання Колективного договору між адміністрацією та профспілковим комітетом КНП «Городнянський Центр первинної медико-санітарної допомоги» Городнянської міської ради на 2022-2026 рр. знято за січень 2024 року періодичну премію з лікаря загальної практики сімейного лікаря [PERSON] , з урахуванням наказу № 3-ос від 23.01.2024 «Про оголошення догани [PERSON] » \~ \~ \~ \~Таким чином, премія, яку просить стягнути позивач не входила в систему основної оплати праці за Законом України «Про оплату праці», а мала характер додаткової заохочувальної виплати, якої позивач був обгрунтовано позбавлений внаслідок оголошеної догани. Крім того, така виплата у кожному конкретному випадку визначалась залежно від заслуг працівника і встанодювалась у відсотках індивідуально, тож розмір, який вирахуваний позивачем самостійно, не грунтується на порядку визначення суми премії медичним працівникам. У встановленому порядку не доведено порушення законодавства з підстав невиплати позивачу заохочувальної виплати у місяці, в якому ним допущено дисциплінарний проступок, тому вимоги позову і в цій частині є необгрунтованими, тому законних підстав для їх задоволення суд не знаходить. Відтак, у позові [PERSON] слід відмовити повністю.

Outcome: dismissed