Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-16 00:00:00

Заступник керівника Києво-Святошинської окружної прокуратури Київської області Денисюк Олексій Олексійович (далі прокурор) звернувся до суду з позовною заявою в інтересах Макарівської селищної ради (далі позвиач-1) та Державної екологічної інспекції Столичного округу (далі позвиач-2) до [PERSON] (далі [PERSON] , відповідач), в якому просив стягнути з [PERSON] на користь на користь Макарівської селищної ради 31\~244,54 грн. збитків, незаконною порубкою лісу. В обґрунтування позовних вимог прокурор зазначив, що вироком Макарівського районного суду Київської області від 14.12.2023 у справі №\~370/2493/23 [PERSON] визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України і призначено йому покарання у виді штрафу у розмірі 1\~000 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 17\~000 грн. Вказує, що у кримінальному провадженні судом встановлено, що 21.09.2023 близько 06:00 год. [PERSON] приїхав на автомобілі ГАЗ 2705, д.н.з. [NUMBER] , у 81 квартал 38 виділу Комарівського лісництва Філія «Макарівське лісове господарство» ДП «Ліси України», в адміністративних межах с. Комарівка Макарівської територіальної громади Бучанського району Київської області, де порушуючи вимоги Лісового кодексу\~України та\~постанови Кабінету\~Міністрів України\~№\~761\~від 23.05.2007\~«Про врегулювання\~питань щодо\~спеціального використання\~лісових ресурсів»,\~перебуваючи у\~81\~кварталі 38\~виділі Комарівського\~лісництва Філія\~«Макарівське лісове\~господарство» ДП\~«Ліси України»,\~яка розташована\~в адміністративних\~межах с.\~Комарівка Макарівської\~територіальної громади\~Бучанського району\~Київської області,\~усвідомлюючи протиправний\~характер своїх\~дій,\~за допомогою\~двох бензопил\~марки «ST1HL»\~модель MS271\~помаранчевого кольору,\~з маркуванням\~71336,\~MS\~271/с\~та марки\~«STIHL»\~модель MS271\~помаранчевого кольору\~без ідентифікуючого\~номеру,\~які використовував\~по черзі,\~шляхом повного\~відокремлення від\~кореня здійснив\~незаконну порубку\~трьох дерев\~породи «Сосна»:\~діаметром 46,1-50\~см,\~в кількості 2 шт., вартістю 9\~361,03 грн. за одиницю, на загальну суму 18\~722,06 грн.; діаметром 60 см, в кількості 1 шт., вартістю 12\~522,48 грн. Після чого деревину порізав на однакові колоди, які в подальшому завантажив до кузова автомобіля ГАЗ 2705, на якому приїхав на місце вчинення злочину. Своїми умисними злочинними діями, які виразилися у незаконній порубці деревини породи «Сосна», загальною вартістю 31\~244 гривень 54 копійки, що більш ніж у двадцять разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян [PERSON] заподіяв істотну шкоду навколишньому природному середовищу в частині забезпечення ефективної охорони, належного захисту, раціонального використання та відтворення лісів. Вирок Макарівського районного суду Київської області від 14.12.2023 у справі №\~370/2493/23 набрав законної сили 15.01.2024, водночас шкода, завдана державі внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства наразі залишається не відшкодованою. Зазначає, що згідно розрахунку шкоди, заподіяної незаконною порубкою дереву кварталі 81 виділ 38 Комарівського лісництва Філія «Макарівське лісове господарство» ДП «Ліси України» [PERSON] своїми протиправними діями завдав шкоди у розмірі 31\~244,54 грн. Прокурор вважає, що встановлено факт протиправної поведінки відповідача, його вини, шкоди, внаслідок порушення ним природоохоронного законодавства, а також причинно-наслідкового зв`язку між діями та завданою шкодою. Посилається, що Києво-Святошинською окружною прокуратурою Київської області листом №\~55/1-378вих-24 від 18.01.2024 було повідомлено Макарівську селищну раду про виявлені порушення інтересів держави, проте Макарівською селищною радою самостійно заходів щодо стягнення з [PERSON] збитків, завданих незаконною порубкою дерев не вжито. Макарівська селищна рада листом №\~03-23/205 від 26.01.2024 повідомила, що самостійно не в змозі зібрати усі належні та допустимі докази по справі та, враховуючи обмежене фінансування, позбавлена об`єктивної можливості самостійно звернутися до суду. Також Києво-Святошинською окружною прокуратурою Київської області листом №\~55/1-379вих-24 від 18.01.2024 було повідомлено Державну екологічну інспекцію Столичного округу про виявлені порушення інтересів держави, проте Державною екологічною інспекцією Столичного округу самостійно заходів щодо стягнення з [PERSON] збитків, завданих незаконною порубкою дерев не вжито. Державна екологічна інспекція Столичного округу листом №\~3/1/6/2-30/312 від 07.02.2024 повідомила, що у разі, якщо розрахунки збитків проведено не особами, що здійснюють державний контроль за додержанням вимог природоохоронного законодавства, не на основі актів перевірок, протоколів про адміністративне правопорушення та інших матеріалів, що підтверджують факт порушень, які виявленні за результатами державного контролю за додержанням вимог природоохоронного законодавства фізичними особами, фізичними особами-підприємцями та юридичними особами, Інспекція позбавлена можливості пред`явити до [PERSON] позов про стягнення збитків заподіяних державі, внаслідок порушення природоохоронного законодавства. У вищезазначеному випадку Інспекція не заперечує щодо пред`явлення Києво-Святошинською окружною прокуратурою Київської області позову в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Столичного округу до [PERSON] . Тому прокурор звернувся за захистом прав та інтересів держави до суду. Ухвалою суду\~від 14.02.2024\~позовну заяву\~прокурора прийнято\~до розгляду\~та відкрито провадження у даній справі. Розгляд справи постановлено проводити в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Встановлено відповідачу 15-тиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. Копію ухвали від 14.02.2024 та копію позовної заяви з додатками відповідач отримав 13.03.2024, що підтверджується рекомендованим повідомленням № 0600253947699. Відповідно у встановлений судом строк, відповідач на адресу суду клопотань про розгляд справи з повідомленням сторін та відзиву на позовну заяву не надав, у зв`язку з чим суд відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України вирішує справу за наявними матеріалами. Відповідно до ч. 2 ст.247ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши письмові матеріали справи, судом встановлено наступне. Судом встановлено, що вироком Макарівського районного суду Київської області від 14.12.2023 у справі №\~370/2493/23 [PERSON] визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України і призначено йому покарання у виді штрафу у розмірі 1\~000 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 17\~000 грн. (а.с. 16-17). У кримінальному провадженні судом встановлено, що 21.09.2023 близько 06:00 год. [PERSON] приїхав на автомобілі ГАЗ 2705, д.н.з. [NUMBER] , у 81 квартал 38 виділу Комарівського лісництва Філія «Макарівське лісове господарство» ДП «Ліси України», в адміністративних межах с. Комарівка Макарівської територіальної громади Бучанського району Київської області, де порушуючи вимоги Лісового кодексу\~України та\~постанови Кабінету\~Міністрів України\~№\~761\~від 23.05.2007\~«Про врегулювання\~питань щодо\~спеціального використання\~лісових ресурсів»,\~перебуваючи у\~81\~кварталі 38\~виділі Комарівського\~лісництва Філія\~«Макарівське лісове\~господарство» ДП\~«Ліси України»,\~яка розташована\~в адміністративних\~межах с.\~Комарівка Макарівської\~територіальної громади\~Бучанського району\~Київської області,\~усвідомлюючи протиправний\~характер своїх\~дій,\~за допомогою\~двох бензопил\~марки «ST1HL»\~модель MS271\~помаранчевого кольору,\~з маркуванням\~71336,\~MS\~271/с\~та марки\~«STIHL»\~модель MS271\~помаранчевого кольору\~без ідентифікуючого\~номеру,\~які використовував\~по черзі,\~шляхом повного\~відокремлення від\~кореня здійснив\~незаконну порубку\~трьох дерев\~породи «Сосна»:\~діаметром 46,1-50\~см,\~в кількості 2 шт., вартістю 9\~361,03 грн. за одиницю, на загальну суму 18\~722,06 грн.; діаметром 60 см, в кількості 1 шт., вартістю 12\~522,48 грн. Після чого деревину порізав на однакові колоди, які в подальшому завантажив до кузова автомобіля ГАЗ 2705, на якому приїхав на місце вчинення злочину. Своїми умисними злочинними діями, які виразилися у незаконній порубці деревини породи «Сосна», загальною вартістю 31\~244 гривень 54 копійки, що більш ніж у двадцять разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян [PERSON] заподіяв істотну шкоду навколишньому природному середовищу в частині забезпечення ефективної охорони, належного захисту, раціонального використання та відтворення лісів. Вирок Макарівського районного суду Київської області від 14.12.2023 у справі №\~370/2493/23 набрав законної сили 15.01.2024. Згідно наданого розрахунку розміру шкоди, заподіяної незаконною рубкою дерев у кварталі 81 виділ 38 Комарівського лісництва філії «Макарівське лісове господарство» ДП «Ліси України» складеного провідним інженером ОЗЛ філії «Макарівське лісове господарство» ДП «Ліси України» Місюна М., відповідачем завдано шкоду у розмірі 31\~244,54 грн. (а.с. 23). Відповідно до\~статті 13 Конституції України\~земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією\~Конституцією. Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону. Згідно зі\~статтею 16 Конституції України\~забезпечення екологічної безпеки і підтримання екологічної рівноваги на території України, подолання наслідків Чорнобильської катастрофи - катастрофи планетарного масштабу, збереження генофонду Українського народу є обов`язком держави. У відповідності зі\~статтею 66 Конституції України\~кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Статтею 1 ЛК України\~встановлено, що ліси України є її національним багатством і за своїм призначенням та місцерозташуванням виконують переважно водоохоронні, захисні, санітарно-гігієнічні, оздоровчі, рекреаційні, естетичні, виховні, інші функції та є джерелом для задоволення потреб суспільства в лісових ресурсах. Усі ліси на території України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави. Ліси, які знаходяться в межах території України, є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника на ліси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених\~Конституцією України. Ліси можуть перебувати в державній, комунальній та приватній власності. Суб`єктами права власності на ліси є держава, територіальні громади, громадяни та юридичні особи (стаття 7 ЛК України). Згідно з частиною другою\~статті 24 ЛК України\~збитки, завдані внаслідок порушення прав власників лісів, лісокористувачів та громадян, підлягають відшкодуванню в повному обсязі відповідно до закону. Пунктом 1 частини першої\~статті 105 ЛК України\~передбачено, що порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Статтею 107 ЛК України\~встановлено, що підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. За змістом статей 68,\~69\~Закону України\~«Про охорону\~навколишнього природного\~середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю. Загальні положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди визначено у статті 1166 ЦК України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Підставою деліктної відповідальності є протиправне шкідливе винне діяння особи, яка завдала шкоду. Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести такі факти як неправомірність поведінки особи; вина завдавача шкоди; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою. Наявність всіх зазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду. У деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. У свою чергу відповідач повинен довести, що в його діях (діях його працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди. Тобто діє презумпція вини завдавача шкоди. Відповідно до ч.6 ст.\~82\~ЦПК України вирок суду у кримінальному провадженні, ухвала про закриття провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалено вирок або постанову суду, лише в питанні чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою. Вина відповідача встановлена вироком Макарівського районного суду Київської області від 14.12.2023 у справі №\~370/2493/23, який набрав законної сили 15.01.2024, а тому в силу положень ч.6 ст.\~82\~ЦПК України окремому доказуванню не підлягає, як і фактичні обставини заподіяння шкоди. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини (частина друга статті 1166 ЦК України). Пунктом 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» роз`яснено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Отже, наявність всіх вищезазначених умов є обов`язковою для прийняття судом рішення про відшкодування завданої шкоди. Суд приходить до висновку про те, що прокурором доведено наявність шкоди, у вигляді незаконної порубки дерев, доведено протиправність поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача. Квартал 81 виділу 38 Комарівського лісництва Філії «Макарівське лісове господарство» ДП «Ліси України», який є місцем вирубки дерев відповідачем, на момент вчинення правопорушення розташований в адміністративних межах с. Камарівка Макарівської територіальної громади Бучанскього району Київської області. Оскільки позов заявлений прокурором в інтересах держави в особі Макарівської селищної ради та Державної екологічної інспекції Столичного округу, збитки, завдані внаслідок незаконної порубки дерев, підлягають стягненню та зарахуванню до місцевого бюджету Макарівської селищної ради на розподільчий казначейський рахунок зазначеної селищної ради. Верховний Суд у своїй ухвалі від 19.07.2018 (справа №822/1169/17) визначив два виключних випадки, коли прокурор може представляти інтереси держави, а саме: якщо захист цих інтересів не здійснює, або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; у разі відсутності такого органу. Усвідомлена пасивна поведінка уповноваженого суб`єкта владних повноважень\~це усвідомлення порушення інтересів держави, орган державної влади має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається. Активна поведінка (сукупність дій та рішень)\~це поведінка, спрямована на захист інтересів держави, але яка є неналежною і вважається здійснення неналежного захисту інтересів держави. Верховний Суд неодноразово звертав увагу, що захищати інтереси держави повинні, насамперед, відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду. Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави. Відповідно до п.61 постанови Верховного Суду від 17.10.2018 року у справі №910/11919/17, згідно зі\~ст.23 Закону України «Про прокуратуру»,прокурор доводить бездіяльність органу, в інтересах якого він звертається до суду, а не можливість чи неможливість такого органу самостійно звернутися із цим позовом до суду. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18 наведеноправові висновки про те, що прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу. Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк. Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів щодо порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення. Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо. Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необгрунтованим. Вказаного правового висновку також притримується Верховний Суд у постанові від 16.08.2021 року у справі №910/21377/17. Києво-Святошинською окружною прокуратурою Київської області листом №\~55/1-378вих-24 від 18.01.2024 було повідомлено Макарівську селищну раду про виявлені порушення інтересів держави, проте Макарівською селищною радою самостійно заходів щодо стягнення з [PERSON] збитків, завданих незаконною порубкою дерев не вжито. Макарівська селищна рада листом №\~03-23/205 від 26.01.2024 повідомила, що самостійно не в змозі зібрати усі належні та допустимі докази по справі та, враховуючи обмежене фінансування, позбавлена об`єктивної можливості самостійно звернутися до суду. Також Києво-Святошинською окружною прокуратурою Київської області листом №\~55/1-379вих-24 від 18.01.2024 було повідомлено Державну екологічну інспекцію Столичного округу про виявлені порушення інтересів держави, проте Державною екологічною інспекцією Столичного округу самостійно заходів щодо стягнення з [PERSON] збитків, завданих незаконною порубкою дерев не вжито. Державна екологічна інспекція Столичного округу листом №\~3/1/6/2-30/312 від 07.02.2024 повідомила, що у разі, якщо розрахунки збитків проведено не особами, що здійснюють державний контроль за додержанням вимог природоохоронного законодавства, не на основі актів перевірок, протоколів про адміністративне правопорушення та інших матеріалів, що підтверджують факт порушень, які виявленні за результатами державного контролю за додержанням вимог природоохоронного законодавства фізичними особами, фізичними особами-підприємцями та юридичними особами, Інспекція позбавлена можливості пред`явити до [PERSON] позов про стягнення збитків заподіяних державі, внаслідок порушення природоохоронного законодавства. У вищезазначеному випадку Інспекція не заперечує щодо пред`явлення Києво-Святошинською окружною прокуратурою Київської області позову в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Столичного округу до [PERSON] . Зважаючи на викладене, прокурором у повній мірі виконано вимоги, передбаченіст.23 Закону України «Про прокуратуру», шляхом надання належного обґрунтування, підтвердженого достатніми доказами, зокрема, повідомленням прокурора на адресу відповідного суб`єкта владних повноважень про звернення до суду, що свідчить про наявність підстав для відповідного представництва. Оцінюючи належність,допустимість,достовірність кожного доказу окремо,а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд визнає їх належними, допустимими, достовірними, оскільки\~судом встановлено, що відповідачем завдана ним шкода в добровільному порядку не відшкодована, а тому вимоги прокурора про стягнення з відповідача завданої шкоди у заявленому розмірі, є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі. З огляду на те, що суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог в повному обсязі з відповідача у відповідності до положень ст.\~141\~ЦПК України підлягає стягненню на користь держави судовий збір у розмірі 3\~028,00 грн. Згідно ч. 5\~ст. 268 ЦПК України\~датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Outcome: approved