Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-30 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду із позовною заявою до відповідача про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, пояснивши суду, що вона є спадкоємцем за заповітом після смерті баби [PERSON] , яка померла [INFO] . Оформити спадщину позивачка не змогла, оскільки їй не було відомо про наявність заповіту і майна, що належало її бабі [PERSON] . З метою оформлення спадкових прав [PERSON] звернулася до приватного нотаріуса Стожик Н.В., однак їй було відмовлено через пропуск встановленого законом шестимісячного строку. Позивач зазначає, що пропустила строк з поважних причин, а саме йому не було відомо про те, що [PERSON] належала земельна ділянка, а також про наявність заповіту. В зв`язку із наведеним позивач змушений звернутись до суду та просить визначити додатковий строк для прийняття спадщини після померлої [PERSON] . Позивач в судове засідання не з`явився, про дату, час, місце проведення судового засідання повідомлявся, від нього надійшла заява про підтримання позовних вимог, справу просив слухати без його участі. Від представника відповідача надійшла заяв про слухання справи без їхньої участі, позовні вимоги визнають. Вивчивши матеріали справи, суд вважає, що позовна заява підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [INFO] померла баба позивача [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 02 квітня 1998 року (а.с. 5). Відповідно до довідки Ярмолинецької селищної ради від 05.04.2024 №67 (а.с. 20) [PERSON] [INFO] на момент смерті була зареєстрована та проживала в с. Слобідка Кадиївська Ярмолинецького району Хмельницької області, померла [INFO] , на момент смерті проживала одна. Відповідно до Сертифіката на право на земельну частку (пай) серії ХМ №0352856 від 06.05.1997 [PERSON] на підставі рішення Ярмолинецької райдержадміністрації від 24.06.1997 №433-р належало право на земельну частку (пай) у землі, яка перебуває у колективній власності колективного сільськогосподарського підприємства «День врожаю» розміром 2,65 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості) (а.с. 16). Відповідно до Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру №77263585 від 10 червня 2024 року спадкова справа після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] не заводилася (а.с. 46). У березні 2024 року [PERSON] звернулася до приватного нотаріуса Хмельницького районного нотаріального округу Хмельницької області Стожик Н.В. для оформлення своїх спадкових прав після смерті [PERSON] , однак отримала відмову, що підтверджується листом від 19 березня 2024 року №50/01-16 (а.с. 11). [PERSON] 01.03.1995 склала заповіт, в якому все своє майно заповіла своїй онуці [PERSON] (а.с. 15). Відповідно до свідоцтва про одруження серії [NUMBER] від 28.04.2001року [PERSON] змінила прізвище на [PERSON] у зв`язку із одруженням (а.с. 10). Позивач зазначила, що пропустила строк прийняття спадщини, оскільки їй не було відомо про те, що її бабі належало майно, а саме: земельна частка (пай), а також про наявність заповіту. Згідно ст. 1216 Цивільного кодексу України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно ст. 1218 Цивільного кодексу України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно ст. 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. У відповідності до роз`яснень, що містяться в абз. 6 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7, вирішуючи питання при визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Як роз`яснив у своїй постанові від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 Верховний Суд у складі Другої судової палати Касаційного цивільного суду, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Із позовної заяви вбачається, що позивач пропустив встановлений законом строк для прийняття спадщини після спадкодавця у зв`язку із тим, що не знав про наявність майна померлого. Пропуск строку для прийняття спадщини стався через причини, які на думку позивача дають правові підстави вважати їх поважними. За даних обставин позивач [PERSON] пропустила строк з поважних причин, а саме: необізнаність спадкоємця про наявність спадкового майна та заповіту. Йому слід встановити додатковий двох місячний строк для прийняття спадщини.

Outcome: approved