Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-19 00:00:00

[PERSON] (місце проживання: [ADDRESS] ) звернувся до Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області з позовною заявою до Краматорської міської ради (місцезнаходження: 84300, Донецька область, м. Краматорськ, площа Миру, буд. 2) про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог вказано, що [INFO] померла мати позивачки - [PERSON] . 20.09.2018 року [PERSON] склала заповіт, згідно з яким заповідала позивачці квартиру, яка розташована за адресою: [ADDRESS] . Строк для прийняття спадщини позивачка пропустила у зв`язку з військовим станом на території України та бойовими діями у Донецькій області. З урахуванням вищенаведеного, просить суд визначити додатковий строк терміном у три місяці для прийняття спадщини. Ухвалою судді Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 24.11.2023 року дану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито підготовче провадження у справі. Ухвалою Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 25.01.2024 року закрито підготовче засідання у справі та призначено до судового розгляду по суті. У судове засідання учасники справи не з`явилися, позивач надіслала на адресу суду заяву про розгляд справи без її участі, позовну заяву підтримала у повному обсязі. Представник відповідача в судове засідання також не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, про день, час та місце слухання справи повідомлявся належним чином, що підтверджується довідками про доставку судової повістки до електронного кабінету, наявними в матеріалах справи. Заяви про розгляд справи без участі до суду не надходило, відзиву на позов від відповідача також не надходило. Ухвалою Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 20.06.2024 року постановлено провести заочний розгляд справи. У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне. Згідно копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого Краматорським РАЦС від 18.11.1955 року, [PERSON] народилася [INFO] , про що зроблено актовий запис №1187. Батьком записаний [PERSON] , матір`ю [PERSON] . Відповідно до свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] , виданого відділом РАЦС м. Краматорська Донецької області від 05.07.1980 року, [PERSON] зареєструвала шлюб з [PERSON] , про що зроблено актовий запис №720. Прізвище чоловіка та дружини після реєстрації шлюбу [PERSON] та [PERSON] . 20.09.2018 року [PERSON] склала заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Краматорського міського нотаріального округу Мельниковою В.О. за № 1213, згідно з яким заповідала [PERSON] квартиру, що розташована за адресою: [ADDRESS] . Реєстрація вказаного заповіту підтверджується витягом про реєстрацію у Спадковому реєстрі, виданим приватним нотаріусом Краматорського міського нотаріального Мельниковою В.О. від 20.09.2018 року № 53378868. Згідно копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого Краматорським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Краматорському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) від 09.12.2021 року, [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] , про що зроблено актовий запис №4707. Як вбачається\~з довідки\~щодо реєстрації\~місця проживання\~виданою відділом\~обліку проживання\~фізичних осіб\~Краматорської міської\~ради від\~26.09.2023\~року №\~10384,\~ [PERSON] на день смерті була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . За вказаною адресою була зареєстрована одна. 18.10.2023 року [PERSON] звернулася до державного нотаріуса Першої краматорської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті матері - [PERSON] . Постановою державного нотаріуса Першої краматорської державної нотаріальної контори Фареник О.О. від 19.10.2023 року [PERSON] відмовленоу вчиненні нотаріальної дії, а саме видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки остання не була зареєстрована за однією адресою зі спадкодавцем та пропустила строк для прийняття спадщини. Вирішуючи спір по суті, суд виходив з наступного. Згідно ст. ст. 15, 16 ЦК України кожна особа має право на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Відповідно до ст. ст. 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Статтею 1223 ЦК України передбачено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Положеннями ст. 1261 ЦК України визначено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Відповідно до ч. ч. 1, 5 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Згідно ч. 1 ст. 1269 ЦК України,\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. У відповідності до ст. 1272 ЦК України, у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Судом встановлено, що [PERSON] пропустила\~встановлений чинним\~законодавством строк\~для прийняття\~спадщини. Будь-які відомості про наявність спадкоємців, які відповідно до ст. 1241 ЦК України мають право на обов`язкову частку, відсутні та судом не встановлені. Суд звертає увагу на те, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. В обґрунтування поважності причини пропуску строку для прийняття спадщини після смерті матері, позивачка посилається на військовий стан на території України та ведення бойових дій у Донецькій області. Відповідно до правових висновків, викладених у постанові Верховного Суду від 17.12.2021 у справі № 369/6254/19-ц, оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Суд бере до уваги те, що в період шестимісячного строку на прийняття спадщини після смерті [PERSON] на території України у зв`язку з військовою агресією російської федерації запроваджено воєнний стан, який діє і станом на день розгляду справи, у зв`язку з чим причини пропущення строку для звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини суд визнає поважними. На підставі викладеного, дослідивши матеріали справи, надавши оцінку доказам, суд доходить висновку, що позовна заява є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню.

Outcome: approved