Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-13 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до Києво-Святошинського районного суду Київської області із позовом до [PERSON] про стягнення грошових коштів, сплачених в рахунок авансу. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що [PERSON] уклав з [PERSON] Договір підряду № 14/07.2023 від 13 липня 2023 року. Відповідно до п. 1 договору відповідач зобов`язувався виконати обшивку бетонних сходів та підсходинок фанерою, з подальшим встановленням дерев`яних сходинок у будинку за адресою: [ADDRESS] . Пунктом 2 Договору встановлено термін виконання робіт протягом 18 днів з моменту отримання авансового платежу. При підписанні Договору (позивач) передав відповідачеві 30000,00 (тридцять тисяч) гривень готівкою та 4000,00 (чотири тисячі) гривень було перераховано на карту, яку вказав відповідач. За отримання готівкових коштів а відповідач написав розписку на звороті Договору. Позивач відзначає, що з моменту підписання договору пройшло 5 днів, але відповідач так і не приступав до виконання робіт. Свою затримку в роботі він пояснив відсутністю необхідних матеріалів. Зрозумівши, що відповідач не поспішає виконувати свої зобов`язання, 20 липня 2023 року позивач зателефонував відповідачеві та повідомив, що відмовляєтьсь від виконання робіт та хоче отримати кошти, що були сплачені в рахунок авансового платежу. На вказану вимогу відповідач перерахував позивачу лише частину авансового платежу в розмірі 4000,00 (чотири тисячі) гривень, іншу частину авансового платежу в розмірі 30000,00 (тридцять тисяч) гривень обіцяв повернути наступного дня. Однак станом на 07 грудня 2023 року роботи за Договором не виконані, а сплачений аванс повністю не повернуто, відповідач на телефонні дзвінки не відповідає. Станом на 07 грудня 2023 року (день написання позовної заяви) відповідач перед позивачем має зобов`язання повернути частину авансу в розмірі 30000,00 (тридцять тисяч) гривень. У відповідності до п. 6.4 Договору, у випадку порушення Підрядником (відповідачем) строків виконання робіт, передбачених даним Договором, Підрядник сплачує замовнику штраф в розмірі 2 % від загальної вартості робіт, що складає: 67000 х 2% = 1340 грн. 00 коп. Розрахунок пені в розмірі подвійної облікової ставки НБУ по Договору № 14/07.2023 від 13 липня 2023 року за період з 01 серпня 2023 року по 07 грудня 2023 року. з 01.08.2023 по 14.09.2023 45 днів за ставкою 22% х 2 = 44% 30000 грн. х 44% / 365дн. х 45дн. = 1627,40 грн. з 15.09.2023 по 26.10.2023 41 день за ставкою 20% х 2 = 40% 30000 грн. х 40% / 365дн. х 41дн. = 1347,95 грн. з 27.10.2023 по 07.12.2023 41 день за ставкою 16% х 2 = 32% 30000 грн. х 32% / 365дн. х 41дн. = 1078,36 грн. 1627,40 + 1347,95 + 1078,36 = 4053,71 грн. Розрахунок 3% річних по Договору № 14/07.2023 від 13 липня 2023 року за період з 01 серпня 2023 року по 07 грудня 2023 року, що складає 128 днів. 30000 грн. х (3% / 365дн. х 128дн.) = 315,62 грн. Розрахунок інфляційних втрат по Договору № 14/07.2023 від 13 липня 2023 року за вересень (100,5) та жовтень (100,8) 2023 року, відповідно до рекомендації Верховного суду України відносно порядку застосування індексів інфляції при розгляді судових справ (Лист № 62-97р від 03.04.97 року): (30000 грн. х 100,5% / 100%) 30000грн. = 150 грн.; (30000 грн. х 100,8% / 100%) 30000грн. = 240 грн. 150 + 240 = 390 грн. Згідно з проведеними розрахунками, загальний розмір вимог становить: Основне зобов`язання: 30 000,00 грн. Штраф відповідно\~до умов\~Договору у\~розмірі 2%:\~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~1\~340,00 грн. Пеня в розмірі подвійної облікової ставки НБУ 4 053,71 грн. Річні у розмірі 3%: \~ \~ \~ \~ 315,62 грн. Коригування боргу\~на індекс\~інфляції:\~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~390,00 грн. На підставі наведеного, позивач просив суд стягнути з відповідача суму основного зобов`язання за Договором в розмірі 30 000,00 грн. (тридцять тисяч гривень 00 коп.), штраф у розмірі 1340,00 грн., пеню у розмірі подвійної облікової ставки НБУ в сумі 4053,71 грн., 3% річних у розмірі 315,62 грн., коригування суми боргу на індекс інфляції у розмірі 390,00 грн. та понесені судові витрати. 23.01.2024 року ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Позивач в судове засідання не з`явився, через канцелярію суду подав клопотання в якому просив суд здійснювати розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги підтримав. Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце проведення судового засідання був повідомлений у визначений чинним законодавством порядку. Відзив до суду не подав. Згідно ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. У разі\~неявки всіх\~учасників справи\~у судове\~засідання,\~яким завершується\~розгляд справи,\~або розгляду\~справи без\~повідомлення (виклику)\~учасників справи,\~суд підписує\~рішення без\~його проголошення. Датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення (ч. ч. 4, 5 ст. 268 Цивільного процесуального кодексу України). У зв`язку з неявкою сторін в силу ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, дослідивши матеріали справи, зазначає наступне. Судом встановлено, що [PERSON] уклав з [PERSON] Договір підряду № 14/07.2023 від 13 липня 2023 року. Відповідно до п. 1 договору відповідач зобов`язувався виконати обшивку бетонних сходів та підсходинок фанерою, з подальшим встановленням дерев`яних сходинок у будинку за адресою: [ADDRESS] . Пунктом 2 Договору встановлено термін виконання робіт протягом 18 днів з моменту отримання авансового платежу. При підписанні Договору (позивач) передав відповідачеві 30000,00 (тридцять тисяч) гривень готівкою та 4000,00 (чотири тисячі) гривень було перераховано на карту, яку вказав відповідач. За отримання готівкових коштів а відповідач написав розписку на звороті Договору. Станом на 07 грудня 2023 року роботи за Договором не виконані, а сплачений аванс повністю не повернуто, відповідач на телефонні дзвінки не відповідає. Станом на 07 грудня 2023 року (день написання позовної заяви) відповідач перед позивачем має зобов`язання повернути частину авансу в розмірі 30000,00 (тридцять тисяч) гривень. У відповідності до п. 6.4 Договору, у випадку порушення Підрядником (відповідачем) строків виконання робіт, передбачених даним Договором, Підрядник сплачує замовнику штраф в розмірі 2 % від загальної вартості робіт, що складає: 67000 х 2% = 1340 грн. 00 коп. Розрахунок пені в розмірі подвійної облікової ставки НБУ по Договору № 14/07.2023 від 13 липня 2023 року за період з 01 серпня 2023 року по 07 грудня 2023 року. з 01.08.2023 по 14.09.2023 45 днів за ставкою 22% х 2 = 44% 30000 грн. х 44% / 365дн. х 45дн. = 1627,40 грн. з 15.09.2023 по 26.10.2023 41 день за ставкою 20% х 2 = 40% 30000 грн. х 40% / 365дн. х 41дн. = 1347,95 грн. з 27.10.2023 по 07.12.2023 41 день за ставкою 16% х 2 = 32% 30000 грн. х 32% / 365дн. х 41дн. = 1078,36 грн. 1627,40 + 1347,95 + 1078,36 = 4053,71 грн. Розрахунок 3% річних по Договору № 14/07.2023 від 13 липня 2023 року за період з 01 серпня 2023 року по 07 грудня 2023 року, що складає 128 днів. 30000 грн. х (3% / 365дн. х 128дн.) = 315,62 грн. Розрахунок інфляційних втрат по Договору № 14/07.2023 від 13 липня 2023 року за вересень (100,5) та жовтень (100,8) 2023 року, відповідно до рекомендації Верховного суду України відносно порядку застосування індексів інфляції при розгляді судових справ (Лист № 62-97р від 03.04.97 року): (30000 грн. х 100,5% / 100%) 30000грн. = 150 грн.; (30000 грн. х 100,8% / 100%) 30000грн. = 240 грн. 150 + 240 = 390 грн. Згідно з\~проведеними розрахунками,\~загальний розмір\~вимог становить 41 099,33 грн., з яких: Основне зобов`язання: 30 000,00 грн. Штраф відповідно\~до умов\~Договору у\~розмірі 2%:\~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~1\~340,00 грн. Пеня в розмірі подвійної облікової ставки НБУ 4 053,71 грн. Річні у розмірі 3%: \~ \~ \~ \~ 315,62 грн. Коригування боргу\~на індекс\~інфляції:\~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~390,00 грн. Компенсація моральної шкоди 5\~000,00 грн. Згідно зі ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Відповідно до статей 525, 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно зі ст. 530 ЦК України встановлено, що якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Відповідно до ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим до виконання сторонами. Основні зобов`язання, що виникли внаслідок укладення сторонами договорів у відповідача - це виготовлення, поставка та монтаж меблів (товару/виробу), а у позивача, - прийняття виробу та оплата його вартості. Відповідно до ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Статтею 611 ЦК України передбачено правові наслідки порушення зобов`язання, зокрема: припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди. Згідно з частиною першою статті 612 ЦК України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Відповідно до ст. 865 ЦК України за договором побутового підряду підрядник, який здійснює підприємницьку діяльність, зобов`язується виконати за завданням фізичної особи (замовника) певну роботу, призначену для задоволення побутових та інших особистих потреб, а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір побутового підряду є публічним договором. До відносин за договором побутового підряду, не врегульованих цим Кодексом, застосовується законодавство про захист прав споживачів. Відповідно до ст. 866 ЦК України договір побутового підряду вважається укладеним у належній формі, якщо підрядник видав замовникові квитанцію або інший документ, що підтверджує укладення договору. Відсутність у замовника цього документа не позбавляє його права залучати свідків для підтвердження факту укладення договору або його умов. Як вбачається з матеріалів справи, між сторонами укладено договір побутового підряду, у відповідності до умов яких відповідач зобов`язувався виконати обшивку бетонних сходів та підсходинок фанерою, з подальшим встановленням дерев`яних сходинок у будинку за адресою: [ADDRESS] . Позивач свій обов`язок щодо своєчасної та в повному обсязі оплати замовлення виконав у повному обсязі, натомість, відповідач, порушив взяті на себе зобов`язання щодо своєчасного та якісного виконання робіт/надання послуг у відповідності до погоджених умов Договору. Відповідно до статті 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно з ч. 1 ст. 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню в цей строк (термін). Відповідно до частин 2, 3 статті 849 ЦК України, якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків. Якщо під час виконання роботи стане очевидним, що вона не буде виконана належним чином, замовник має право призначити підрядникові строк для усунення недоліків, а в разі невиконання підрядником цієї вимоги відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування Зазначені вище положення ЦК України повністю кореспондуються із положеннями ч. 2, 3 статті 10 Закону України «Про захист прав споживачів», зокрема, якщо під час виконання робіт (надання послуг) стане очевидним, що їх не буде виконано з вини виконавця згідно з умовами договору, споживач має право призначити виконавцю відповідний строк для усунення недоліків, а в разі невиконання цієї вимоги у визначений строк - розірвати договір і вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення недоліків третій особі за рахунок виконавця. Відповідно до вимог ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Статтею 77 ЦПК України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Згідно зі ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Частиною 1 ст. 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до п. 27 Постанови Пленуму ВСУ №14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» під час судового розгляду предметом доказування є факти, якими обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше юридичне значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні рішення. Відтак, доведено факт порушення з боку відповідача договірних зобов`язань, та ці обставини не спростовано відповідачем. Тобто, підлягає стягненню з відповідача на користь позивача понесені останнім збитки. Крім того, у відповідності до п. 6.4 Договору, у випадку порушення підрядником (відповідачем) строків виконання робіт, передбачених даним Договором, Підрядник сплачує замовнику штраф в розмірі 2 % від загальної вартості робіт, що складає: 67000 х 2% = 1340 грн. 00 коп. Таким чином, вимоги позивача в частині стягнення з відповідача штрафу в розмірі 2 % від загальної вартості робіт також є обґрунтованими та підлягають задоволенню. Згідно зі ст. 625 ЦК України, інфляційне нарахування на суму боргу за порушення боржником грошового зобов`язання, вираженого в національній валюті, та трьох відсотків річних від простроченої суми полягає у відшкодуванні матеріальних витрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за неправомірне користування утриманими грошовими коштами, що підлягають сплаті кредиторові, тому ці кошти нараховуються незалежно від сплати ним неустойки (пені) за невиконання або неналежне виконання зобов`язання. Велика Палата Верховного Суду вже звертала увагу на те, що нарахування інфляційних втрат на суму боргу та 3 % річних відповідно до статті 625 ЦК України є мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступає способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації боржника за неналежне виконання зобов`язання. Ці кошти нараховуються незалежно від вини боржника, зупинення виконавчого провадження чи виконання рішення суду про стягнення грошової суми. Подібні правові висновки сформульовані, зокрема, в постановах Великої Палати Верховного Суду від 19.06.2019 року у справах № 703/2718/16-ц (провадження № 14-241цс19) та № 646/14523/15-ц (провадження № 14-591цс18), від 13.11.2019 року у справі № 922/3095/18 (провадження № 12-105гс19), від 18.03.2020 року у справі № 902/417/18 (провадження № 12-79гс19). Розрахунок 3% річних по Договору № 14/07.2023 від 13 липня 2023 року за період з 01 серпня 2023 року по 07 грудня 2023 року, що складає 128 днів. 30000 грн. х (3% / 365дн. х 128дн.) = 315,62 грн. Розрахунок інфляційних втрат по Договору № 14/07.2023 від 13 липня 2023 року за вересень (100,5) та жовтень (100,8) 2023 року, відповідно до рекомендації Верховного суду України відносно порядку застосування індексів інфляції при розгляді судових справ (Лист № 62-97р від 03.04.97 року): (30000 грн. х 100,5% / 100%) 30000грн. = 150 грн.; (30000 грн. х 100,8% / 100%) 30000грн. = 240 грн. 150 + 240 = 390 грн. Відповідачем на спростування проведеного позивачами розрахунку щодо розміру трьох процентів річних, інфляційних збитків не долучено будь-яких доказів, не подано інший контрозрахунок, зважаючи на погоджений строк сплати грошових коштів. Таким чином, вимоги позивача в частині стягнення з відповідача 3% річних та інфляційних збитків також є обґрунтованими та підлягають задоволенню. Усі інші пояснення сторін, їх докази і аргументи не спростовують висновків суду, зазначених в цьому судовому рішенні, їх дослідження та оцінка судом не надала можливості встановити обставини, які б були підставою для ухвалення будь-якого іншого судового рішення. Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Бочаров проти України» (остаточне рішення від 17.06.2011 року) суд при оцінці доказів керується критерієм доведення «поза розумним «сумнівом». Таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних неспростовних презумпцій щодо фактів. Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів сторін та їх відображення у судовому рішенні, суд спирається на висновки, яких дійшов Європейський суд з прав людини у рішенні від 18.07.2006 року у справі «Проніна проти України», в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи. Поряд з цим, за змістом п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень та висновків Європейського суду з прав людини, викладених у рішеннях у справах «Трофимчук проти України», «Серявін та інші проти України» обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 1073,60 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved