Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-23 00:00:00

До Ірпінського міського суду Київської області надійшла позовна заява Акціонерного товариства\~Акціонерно-комерційного\~банку «Львів»\~до [PERSON] \~про стягнення\~заборгованості,\~в якій\~зазначено,\~що 14.02.2022\~року між\~АТ АКБ\~«Львів» та\~ [PERSON] було\~укладено кредитний\~договір №\~16424/112/2022,\~відповідно до\~умов якого\~банк зобов`язався\~надати у\~власність позичальникові\~грошові кошти\~(кредит)\~у розмірі\~30\~000,00грн.,\~зі сплатою\~56,7%\~річних за\~користування кредитом\~та терміном\~повернення до\~13.02.2023року\~включно. Всупереч вимогам\~законодавства та\~умовам кредитного\~договору позичальник\~систематично не\~виконував взяті\~на себе\~кредитні зобов`язання,\~своєчасно кредит\~не погашав.\~Крім цього,\~позичальник не\~сплатив і\~відсотки за\~користування кредитом,\~строк сплати\~яких настав,\~чим порушив\~право позивача\~на їх\~отримання,\~передбачене ч.\~1\~ст.1048\~Цивільного Кодексу\~України. Станом на 01.02.2023р. заборгованість відповідача по кредитному договору №16424/112/2022 від 14.02.2022 року становить 40 284,55 грн., з яких: 30 000,00 грн. - заборгованість за кредитом; 10 284,55 грн. - заборгованість за процентами. На даний час відповідач продовжує ухилятись від належного виконання своїх зобов`язань та не погашає заборгованість за кредитним договором. Просить суд стягнути з [PERSON] на користь позивача заборгованість за кредитним договором №16424/112/2022 від 14.02.2022 року у розмірі 40 284,55 грн. ( з яких: 30 000,00 грн. - заборгованість за кредитом; 10 284,55 грн. - заборгованість за процентами). Судові витрати в розмірі 2684,0грн. покласти на відповідача. Відповідачем подано\~відзив на\~позовну заяву,\~в якому\~зазначено,\~що дійсно\~він взяв\~у АТ\~АКБ «ЛЬВІВ»\~кредит (14.02.2022),\~перед початком\~війни \~яка розпочалась\~24\~лютого 2022\~року.\~Грошові кошти\~були необхідні\~для забезпечення\~сім`ї.\~Проте,\~розпочалась війна\~і настали\~скрутні часи.\~Він є\~безробітним,\~і йому\~стало вкрай\~важко виконувати\~свої боргові\~зобов`язання.\~Позивач нарахував\~40\~284,55\~грн.\~заборгованості.\~З вищезазначеної\~суми -10\~284.55\~грн.\~є заборгованість\~за процентами.\~Відповідно до\~Закону України\~від 15\~березня 2022\~року №2120-ІХ\~«Про внесення\~змін до\~Податкового кодексу\~України та\~інших законодавчих\~актів України\~щодо дії\~норм на\~період дії\~воєнного стану»\~(далі\~ Закон)\~доповнено Цивільний\~кодекс новими\~положеннями.\~Зокрема доповнено\~розділ "Прикінцеві\~та перехідні\~положення"\~Цивільного кодексу\~України (Відомості\~Верховної Ради\~України,\~2003\~р.,\~№ 40-44,\~ст.\~356)\~пунктом 18\~такого змісту:\~«У період\~дії в\~Україні воєнного,\~надзвичайного стану\~та у\~тридцятиденний строк\~після його\~припинення або\~скасування у\~разі прострочення\~позичальником виконання\~грошового зобов`язання\~за договором,\~відповідно до\~якого позичальнику\~було надано\~кредит (позику)\~банком або\~іншим кредитодавцем\~(позикодавцем),\~позичальник звільняється\~від відповідальності,\~визначеної статтею\~625\~цього Кодексу,\~а також\~від обов`язку\~сплати на\~користь кредитодавця\~(позикодавця)\~неустойки (штрафу,\~пені)\~за таке\~прострочення.\~Установити,\~що неустойка\~(штраф,\~пеня)\~та інші\~платежі,\~сплата яких\~передбачена відповідними\~договорами,\~нараховані включно\~з 24\~лютого 2022\~року за\~прострочення виконання\~(невиконання,\~часткове виконання)\~за такими\~договорами,\~підлягають списанню\~кредитодавцем (позикодавцем).\~Отже,\~позичальник звільняється\~від відповідальності,\~визначеної статтею\~625\~Цивільного кодексу,\~а також\~від обов`язку\~сплати на\~користь кредитодавця\~(позикодавця)\~неустойки (штрафу,\~пені)\~за таке\~прострочення.\~Також,\~відповідно до\~ст.\~617\~ЦК України,\~особа,\~яка порушила\~зобов`язання,\~звільняється від\~відповідальності за\~порушення зобов`язання,\~якщо вона\~доведе,\~що це\~порушення сталося\~внаслідок випадку\~або непереборної\~сили.\~Звертає увагу\~суду,\~що він\~не ухилявся\~від сплати\~заборгованості.\~А навпаки,\~здійснював,\~при можливості,\~невеликі перекази\~та просив\~реструктуризувати борг. Він не ухиляється від сплати боргового зобов`язання. Проте, через війну, він позбувся можливості отримувати дохід, і як наслідок сплачувати боргові зобов`язання. Торгово-промислова палата 28 лютого 2022 року розмістила на своєму офіційному сайті лист, яким засвідчила, що збройна агресія Російської Федерації є форс-мажорною обставиною в контексті українського законодавства. Просить суд у задоволенні позову АТ АКБ "ЛЬВІВ" до [PERSON] про стягнення заборгованості відмовити повністю. В судове засідання представник позивача не з`явився, надав суду заяву в якій позов підтримує, просив його задовольнити. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, про час і місце слухання справи повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив. Вивчивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. \~ \~ \~ \~ Судом встановлено, що 14.02.2022 року між Акціонерним товариством Акціонерно-комерційний банк «Львів» та [PERSON] , позичальник було укладено кредитний договір №16424/112/2022, відповідно до умов якого Банк зобов`язався надати у власність позичальникові грошові кошти (кредит) у розмірі 30 000,00грн., зі сплатою 56,7% річних за користування кредитом та терміном повернення до 13.02.2023року включно. Згідно умов п.1.4 кредитного договору - видача банком кредиту здійснюється одноразово, безготівково на поточний рахунок позичальника. Факт перерахування [PERSON] коштів відповідно до кредитного договору № 16424/112/2022 від 14.02.2022 року в розмірі 30000грн. підтверджується меморіальним ордером від 14.02.2022р. № 495821. Відповідно до п.5.1. кредитного договору позичальник зобов`язався повернути Банку кредит/кредити у повному обсязі в порядку та терміни, передбачені цим договором і додатковими договорами. Пунктом 5.2. кредитного договору передбачено, що повернення суми кредиту, сплата нарахованих процентів здійснюється за ануїтетною схемою, згідно додатку 1 (платіжного календаря), що є невід`ємною частиною цього договору. Згідно положень п.п.3.6. кредитного договору - позичальник сплачує проценти щомісячно до дня повернення кредиту, але не пізніше останнього робочого дня місяця, за який нараховано проценти. Згідно п.5.8. кредитного договору Банк вправі вимагати дострокового повернення кредиту, сплати процентів, комісій та інших належних до сплати платежів за цим договором, у випаді обумовлених цим договором і чинним законодавством. Відповідно до п.2.3.2. кредитного договору - Банк має право вимагати дострокового повернення кредиту, процентів, комісій та інших платежів за договором у разі несвоєчасної сплати процентів та/або неповернення суми кредиту (частини кредиту). Пунктом 2.4. кредитного договору - у випадку прийняття Банком рішення щодо вимоги про дострокове повернення Кредиту, сплату процентів, комісій та інших платежі спір і підстав обумовлених цим договором. Банк письмово повідомляє про це позичальника в такому випадку, позичальник зобов`язаний впродовж 30 календарних днів з моменту отримання письмової вимоги Банку повністю повернути суму кредиту та сплатити проценти на день повернення. 03 листопада 2022 року Банк скерував на адресу [PERSON] лист-вимогу про дострокове виконання зобов`язання згідно якого вимагає протягом тридцяти днів з дня отримання даної вимоги повністю погасити заборгованість по кредитному договору, яка станом на 03 листопада 2022 р. року становить 40\~284,55 грн. з яких: строкова заборгованість по основному боргу - 11\~401,94 грн.; строкова заборгованість за нарахованими процентами - 1\~197,00 грн.; прострочена заборгованість по основному боргу - 18\~598,06 грн.; прострочена заборгованість за нарахованими процентами 9087,55грн.; пеня - 0,00 грн. Відповідно до частин першої, третьої статті 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості. Згідно з статтею 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до статті 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Статтею 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором чи законом, зокрема: 1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов зобов`язання; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди. Відповідач не надавав своєчасно грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом, відсотками, а також іншими витратами відповідно до умов договору, що має відображення у розрахунку заборгованості за договором. Таким чином, у порушення умов кредитного договору, а також ст. ст.\~509,\~526,\~1054 ЦК України, відповідач зобов`язання за вказаним договором не виконав. Що стосується пояснень відповідача про те, що він безробітний та має тяжке фінансове забезпечення, суд не бере до уваги, оскільки відповідачем не подано, жодного належного письмового доказу, щодо зміни майнового стану, що є причиною невиконання договірних зобов`язань. Посилання відповідача на те, що ним здійснювалися невеликі перекази на погашення кредиту і те, що позивач відмовився проводити з ним договір реструктуризації, суд не бере до уваги, оскільки, погасити кредит достроково є особистим правом позичальника. Щодо вирішення питання реструктуризації заборгованості, то це є виключне прав, а не обов`язок кредитодавця. Що стосується пояснень відповідача про те, що Торгово-промисловою палатою 28.02.2022 року розміщено на своєму офіційному сайті лист, яким засвідчено, що збройна агресія Російської Федерації є форс-мажорною обставиною в контексті українського законодавства. Суд зазначає наступне, що форс-мажор не звільняє від обов`язку погашати кредит, а лише відтерміновує обов`язок погашення кредиту до закінчення дії форс-мажору (воєнного стану). Крім того, згідно абз. 2 п.6.4. кредитного договору сторона зобов`язана повідомити іншу сторону про настання та припинення дії обставин непереборної сили, за наданням підтвердження компетентного органу, протягом трьох робочих днів від дати настання або припинення. Недотримання строків повідомлення про настання обставин непереборної сили позбавляє сторону права посилатися на такі обставини як на підставу звільнення від відповідальності. Виникнення обставин непереборної сили в період просточення виконання стороною зобов`язань за цим договором позбавляє сторону права посилатися на обставини непереборної сили як на підставу, яка звільняє від відповідальності за цим договором. Відповідачем не надано доказів, щодо звернення до АТ АКБ «Львів» з повідомленням про настання обставин непереборної сили. Що стосується зміни до Цивільного Кодексу України ( у період дії воєнного стану та +30 днів, позичальники звільнені від штрафних санкцій та відповідальності за ст. 625 ЦК України). «Прикінцеві та перехідні положення» Цивільного кодексу України 2003 року доповнено пунктами 18 і 19 згідно із Законом № 2120-IX від 15 березня 2022 року: «18. У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). \~ \~ \~ \~Позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 Цивільного кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення, однак позивачем не заявлені вимоги, щодо стягнення неустойки (штрафу, пені) за прострочення виконання грошового зобов`язання. \~ \~ \~ \~Заборгованість згідно поданого розрахунку позивачем в розмірі 10284,55грн це є сума процентів за користування кредитом, а не заборгованість, що виникла як наслідок прострочення грошового зобов`язання, коли боржник повинен сплатити грошові кошти, але неправомірно не сплачує їх. Відносини щодо сплати процентів за одержання боржником можливості правомірно не сплачувати кредитору борг протягом певного часу врегульовані законодавством. Зокрема, відповідно до частини першої статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом; розмір і порядок одержання процентів установлюються договором; якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. Такі ж правила щодо сплати процентів застосовуються до кредитних відносин у силу частини другої статті 1054 ЦК України та до відносин із комерційного кредиту в силу частини другої статті 1057 цього Кодексу. Відповідно до положень ст.ст. 12, 13, 81, 82 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків,встановлених цим Кодексу. Суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Докази надаються сторонами та іншими особами, що беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування (ч.4 ст.77 ЦПК України). Крім того, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування (ч.2 ст.78 ЦПК України). На даний час відповідачем борг по кредитному договору не сплачений, а тому суд визнає зобов`язання по цьому договору не виконаними. Причини невиконання таких зобов`язань правового значення для справи не мають. Будь-яких доказів на спростування вказаних обставин відповідач не подав. Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про те, що доводи представника позивача, викладені в позовній заяві, знайшли своє підтвердження під час розгляду справи, докази, на які посилається позивач є належними та достатніми, разом з тим, відповідачем не доведено обставин, на які вона посилається як на підставу для відмови в позові, а отже позов підлягає задоволенню в повному обсязі, до стягнення з відповідача на користь позивача підлягає сума заборгованості за кредитним договором №16424/112/2022 від 14.02.2022 року у розмірі 40 284,55 грн. ( з яких: 30 000,00 грн. - заборгованість за кредитом; 10 284,55 грн. - заборгованість за процентами). .Згідно ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, а отже судовий збір підлягає стягненню з відповідача в повному обсязі. На підставі викладеного,

Outcome: approved