Jurisdiction: civil
Date: 2024-07-01 00:00:00

У березні\~2024\~року [PERSON] \~звернулася до\~суду з\~вказаною заявоюта обґрунтовує її тим, що 16 серпня 2022 року вона уклала шлюб з [PERSON] . Заявник посилається на те, що не бажає жити однією сім`єю з заінтересованою особою, збереження шлюбу буде суперечити інтересам [PERSON] .У зв`язку з тим, що [PERSON] засуджений до позбавлення волі, заявник позбавлена можливості розірвати шлюб в адміністративному порядку. Тому [PERSON] просить суд розірвати шлюб та відновити її дошлюбне прізвище. Зі змісту протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15 травня 2024 року (а.с.18) вбачається, що цивільна справа за заявою, поданою [PERSON] , була розподілена судді Бориспільського міськрайонного суду Семенюті О.Ю. Ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду від 20 травня 2024 року (а.с.19) було відкрито провадження у цивільній справі та призначено цивільну справу до судового розгляду в порядку окремого провадження. При цьому суддя виходив з того, що станом на день звернення заявника до суду [PERSON] продовжував відбувати покарання у виді позбавлення волі, призначене вироком Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду від 23 грудня 2020 року (а.с.7-8). Зі змісту листа начальника ДУ «Бориспільська виправна колонія (№119)» Савченка О.І. №7-3043/ВС від 14 червня 2024 року (а.с.26) вбачається, що на підставі ухвали Бориспільського міськрайонного суду від 10 травня 2024 року [PERSON] був умовно-достроково звільнений від відбуття частини призначеного покарання. Однак чинним цивільним процесуальним законодавством не передбачено залишення заяви без розгляду, якщо звільнення заінтересованої особи від відбування покарання відбулось після звернення заявника до суду з заявою про розірвання шлюбу. Спір про право в розумінні ч.6 ст.294 ЦПК України відсутній. У судовому засіданні [PERSON] підтримує заяву та наполягає на її задоволенні. [PERSON] не заперечує проти розірвання шлюбу. Представник Бориспільського ВДРАЦС у Бориспільському районі Київської області ЦМУ МЮ (м. Київ) не з`явився у судове засідання та направив лист №1573/30.8-27 від 28 червня 2024 року (а.с.29), в якому просив розглянути справу у відсутності заінтересованої особи, проти задоволення заяви не заперечував. Заслухавши учасників справи, дослідивши письмові докази, що містяться в матеріалах цивільної справи, суд встановив такі обставини. 16 серпня 2022 року [PERSON] уклала з [PERSON] шлюб, зареєстрований у Бориспільському ВДРАЦС у Бориспільському районі Київської області ЦМУ МЮ (м.Київ), про що був складений відповідний актовий запис №627. Після реєстрації шлюбу заявнику було присвоєно прізвище « [PERSON] ». Ці обставини підтверджуються свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] від 16 серпня 2022 року (а.с.4). Правовідносини регулюються главою 3 «Загальні положення» та главою 11 «Припинення шлюбу» розділу ІІ «Шлюб. Права та обов`язки» СК України. Відповідно до ч.1 ст.24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Згідно з ч.2 ст.112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам хоча б одного з них. За правилом ч.1 ст.113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Встановлено, що [PERSON] не бажає жити однією сім`єю з заінтересованою особою та не бажає вживати заходи, спрямовані на примирення. Ці обставини свідчать про те, що збереження шлюбу буде суперечити її інтересам, примушування її до шлюбу не допускається. [PERSON] також не заперечує проти розірвання шлюбу. З огляду на це суд висновує, що шлюб, укладений між заявником та [PERSON] , належить розірвати. Крім того, належить відновити прізвище заявника на дошлюбне « [PERSON] ».

Outcome: approved