Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-17 00:00:00

Представник [PERSON] адвокат Шумило Н.М. звернулася до суду в порядку цивільного судочинства з позовом до Глевахівської селищної ради в якій просила визначити [PERSON] , [INFO] , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , три місяці, після набрання рішення суду законної сили. Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що [INFO] помер [PERSON] . Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на належне йому майно, а саме на житловий будинок з господарсько-побутовими будівлями та спорудами що знаходиться за адресою: [ADDRESS] та на земельну ділянку площею 0,15 га, кадастровий номер 3221455300:01:010:1938 для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, за адресою: [ADDRESS] . Позивач є єдиним спадкоємцем першої черги майна померлого [PERSON] , як його донька. За інформацією наданою позивачем, вона разом з двома неповнолітніми дітьми, яких виховує сама, ще 11 березня 2022 року після повномасштабного вторгнення в Україну, виїхала за кордон. В квітні, під час того як дізналася про смерть батька [PERSON] , позивач була позбавлена можливості навіть приїхати на його поховання. Перебуваючи за кордоном позивач консультувалася з юристами з приводу порядку та строків вступу у спадщину в умовах воєнного часу, та дізналась що п.3 Постанови Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану у Постанові Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року №164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» установлено, що на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадшини або відмови від її прийняття зупиняється. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. В свою чергу, п.2 Постанови кабінету Міністрів України від 24 червня 2022 року №719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану у постанові Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», що діяла на момент смерті [PERSON] , вказується: «перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж чотири місяці». Виходячи з наведеного, [PERSON] розрахувала, що строк для прийняття спадщини у неї визначений до 06 лютого 2024 року, (10 місяців з дня смерті [PERSON] ). Крім того, сам по собі факт ведення на території України військових дій є тією поважною причиною, яка значним чином вплинула на можливість позивача вирішувати свої юридичні питання, оскільки позивач першочергово хвилювався за безпеку своєї родини, міста, країни, і питання відслідковування законодавства було не на часі, тим більше, що він був переконаний у відтермінуванні строку прийняття спадщини до закінчення воєнного стану. 19 червня 2023 року строки прийняття спадщини в Україні повернули до довоєнних норм, тобто до шести місяців для того, щоб прийняти або відмовитися від спадщини. Вказана норма передбачена положеннями постанови Кабміну №469 від 9 травня 2023 року, які набрали чинності з 19 червня 2023 року. Однак, [PERSON] , будучи впевнена в продовженні строку для прийняття спадщини до 10 місяців не відслідковувала зміни в законодавстві. 05 січня 2024 року, мати [PERSON] на підставі отриманої довіреності та в інтересах [PERSON] звернулася до Боярської державної нотаріальної контори із заявою про видачу [PERSON] свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове право. Постановою нотаріуса Боярської державної нотаріальної контори позивачу було відмовлено у видачі її свідоцтв про право на спадщину за законом на спадкове майно у зв`язку з пропуском [PERSON] шестимісячного строку для подачі заяви про прийняття спадщини. Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 16.01.2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито загальне позовне провадження (а.с. 34). Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 29.02.2024 року до участі у справі було залучено [PERSON] в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору (а.с.83-84). Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 01.04.2024 року закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу до судового розгляду (а.с. 92-93). Представник позивача в судове засідання не з`явився, була належним чином повідомлена, направила до суду заяву про розгляд справи у їх відсутності та позов задовольнити (а.с.101). Представник Глевахівської селищної ради., в судове засідання не з`явився, направив до суду клопотання про слухання справи у його відсутності, позов визнали (а.с. 40-41). [PERSON] , як третя особа, в судове засідання не з`явилася, направила до суду заяву в якій просить проводити слухання без її участі, проти задоволення позовних вимог не заперечує (а.с. 99-100). Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. На підставі ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Отже, оскільки сторони не з`явилися в судове засідання, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин цієї справи, на які позивач послався як на підставу своїх вимог, що викладені у позовній заяві та підтверджені доданими до неї доказами, які були досліджені судом, за відсутності відзиву відповідачів, на засадах верховенства права, відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права, прийшов до висновку про можливість постановлення по справі рішення та часткового задоволення позовних вимог. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно до ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється порядку іншого судочинства. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 10.04.2023 року (а.с. 11). Як вбачається із свідоцтва про народження серії [NUMBER] , [INFO] народилася [PERSON] , батьками, якої є батько [PERSON] та мати [PERSON] (а.с.13). 05.01.2023 року представник [PERSON] [PERSON] звернулася до державного нотаріуса Боярської державної нотаріальної контори Прокопенка В.М. із заявою про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] , їй постановою було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину оскільки [PERSON] пропустила встановлений законом строк для прийняття спадщини (а.с. 28). Відповідно до Інформаційної довідки [PERSON] був власником житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями та спорудами, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] та власником земельної ділянки площею 0,15 га, кадастровий номер 3221455300:01:010:1938 для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, за адресою: [ADDRESS] (а.с. 24-27). Як вбачається із копії спадкової справи до майна померлого [INFO] [PERSON] із заявою про прийняття спадщини звернулися [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] (а.с. 52-75). Відповідно до копії закордонного паспорту [NUMBER] [PERSON] дійсно виїхала за кордон разом із дітьми (а.с.16). Судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні (частини 1-5 статті 263 ЦПК України). Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч.1 ст.81 ЦПК України). Зміст статті 89 ЦПК України визначає, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Згідно з частиною третьою статті 1272\~ЦК\~України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272\~ЦК\~України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. [PERSON] є спадкоємцем за законом після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] позивач не звернулася своєчасно до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки 24.02.2022 року почалось російське вторгнення в Україну, розпочалась війна, на території місця проживання позивача та місяця знаходження нотаріальної контори була складна військова обстановка, у зв`язку з чим фактично була припинена робота всіх установ, що підтверджується наданими ним доказами, а також тим, що вона виїхала за кордон. Зворотного по справі не доведено. Так, указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 24.02.2022 №2102-ІХ, в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, який продовжувався відповідними указами Президента України та діє на даний час. Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000 року, при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій Суд дослідивши всі обставини справи, оцінивши в силу положення ст. 81 ЦПК України докази дійшов висновку, що [PERSON] з поважних причин пропустила строк прийняття спадщини, оскільки у зв`язку із введення воєнного стану в Україні, вимушена була для збереження життя своїх дітей виїхати до іншого місця проживання за кордон, що відповідно до частини третьої статті 1272\~ЦК\~України є підставою для визначення їй додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, який не може перевищувати двох місяців. На підставі викладеного та

Outcome: partial