Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-26 00:00:00

10 серпня 2021 року Приватне акціонерне товариство "ДТЕК Павлоградвугілля" звернулось до суду з позовом до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, Комунального некомерційного підприємства "Центр первинної медико-санітарної допомоги м. Тернівки" Тернівської міської ради, Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області, [PERSON] , в якому просить визнати незаконним та скасувати акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) [PERSON] від 08 серпня 2019 року за формою П-4. Стислий виклад позиції позивача. Обставини, викладені в акті розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) [PERSON] від 08 серпня 2019 року, не відповідають дійсності, акт складений з порушеннями вимог Порядку розслідувань та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 року № 337 (далі - Порядок № 337). Програма заходів з розслідування причин виникнення професійного захворювання була розрахована на період з 05.08.2019 року по 16.08.2019 року, було встановлено строк до 08.08.2019 року для подання відомостей про фактичні умови праці працівника, проведення додаткових досліджень - строк до 05.08.2019 року, що вказує на формальність програми. Відсутні протоколи засідань комісії щодо виконання заходів програми, не проведено оцінку умов праці, не витребувана та не досліджена первинна медична документація [PERSON] . Співставляючи карти хронометражних спостережень за виконання робіт начальником дільниці та інформації щодо використання ним робочого часу вбачається, що начальник дільниці здійснюючи спуск в шахту не завжди знаходився визначений атестаційною комісією час, як в підземних умовах, так і під впливом шкідливих факторів. Стислий виклад позицій відповідачів. Згідно позиції відповідача, Комунального некомерційного підприємства "Центр первинної медико-санітарної допомоги м. Тернівки" Тернівської міської ради, представник установи вказує, що позов заявлено не неналежного відповідача, включення до комісії лікаря [PERSON] відбулося як цехового терапевта ВСП «Шахтоуправління Павлоградське» ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ», не пов`язано з виконання професійних обов`язків по трудовому договору з КНП"Центр первинної медико-санітарної допомоги м. Тернівки" Тернівської міської ради. Просили розглянути справу без участі представника, відмовити у вимогах до установи. Згідно позиції відповідача, Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, представник просив відмовити в задоволенні позову виходячи з наступного. Представники ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» входили до складу комісії, погодилися з актом без викладення окремої думки, будь-яких пропозицій щодо додаткового вивчення документів під час розслідування від них не надходило. При визначення строку проведення додаткових досліджень до 05.08.2019 року була допущена технічна описка, правильний строк до 15.08.2019 року, Порядок №337 не вимагає складання протоколів в ході проведення розслідування. Представник просив розглянути справу без його участі. Згідно позиції відповідача, [PERSON] , позов задоволенню не підлягає виходячи з наступного. Оскаржуваний акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання складений відповідно до норм закону, комісія правомірно дійшла висновку про зв`язок його професійного захворювання з умовами праці. Членами комісії було підписано акт за результатами проведення розслідування без зауважень, застережень, не вносились окремі думки, в тому числі і представниками позивача. Позивач не оскаржив ані повідомлення про хронічне професійне захворювання, ані інформаційну довідку про умови праці. Позивачем не вказано, які їх права та інтереси порушені оскаржуваним актом. Згідно позиції відповідача, Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області, представник просив відмовити в задоволенні позову виходячи з наступного. Під час проведення розслідування представники позивача, які входили до складу комісії, окремої думки не висловлювали, погодилися з актом, про що свідчить їх підписи. Позов подано після спливу тривалого часу. [PERSON] з 08.08.2019 року отримує щомісячні страхові виплати відповідно до Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування». Представник просив розглянути справу без його участі. Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі. Ухвалою суду відкрито загальне позовне провадження, призначено підготовче судове засідання. Ухвалою суду призначено у справі комплексну комісійну експертизу, на вирішення якої поставлено питання : Чи відповідає фактичний час перебування [PERSON] у підземних умовах в період з 01.01.2013 року по 11.04.2019 року атестації його робочого місця за професією начальника дільниці з видобутку вугілля з повним робочим днем у підземних умовах праці? Чи правомірно включено комісією з розслідування професійного захворювання у [PERSON] до стажу роботи в умовах впливу шкідливих факторів, період з 07.05.2018р. по 11.04.2019 р., безперервного перебування [PERSON] у відпустках та тимчасовій непрацездатності? Чи відповідають фактичні умови праці [PERSON] за період з 23.04.2013 року по 06.05.2018 року, карті умов праці начальника добувної дільниці з повним робочим днем у підземних умовах? Чи належна надана оцінка умов праці [PERSON] стосовно класів та ступенів умов праці визначених в п. 13 Акту розслідування причин виникнення професійного захворювання від 08.08.2019р., враховуючи фактичне перебування [PERSON] у підземних умовах праці в період з 01.01.2013 року по 11.04.2019 року? Чи були виявлені та враховані комісією з розслідування причин виникнення професійного захворювання всі фактичні умови праці [PERSON] ? Яка первинна медична документація [PERSON] була вивчена комісією з розслідування причин виникнення професійного захворювання у [PERSON] ? Чи була комісією з розслідування причин виникнення професійного захворювання [PERSON] надана оцінка первинній медичній документації [PERSON] ? Ухвала суду виконана не була експертною установою, оскільки не були залучені судові експерти спеціальності 10.15, не визначено прізвище фахівця Інституту медицини праці. Ухвалою суду призначено у справі комплексну судову експертизу умов праці, на вирішення якої поставлено питання : Чи перебував [PERSON] у період з 01.01.2013 року по 11.04.2019 року у підземних умовах праці повний робочий день відповідно до даних табельного обліку ВСП «ШАХТОУПРАВЛІННЯ ПАВЛОГРАДСЬКЕ»? Чи відповідає фактичний час перебування [PERSON] у період 01.01.2013 року по 07.05.2018 року у підземних умовах нормам встановленим атестацією робочого місця начальника дільниці з видобутку вугілля шахти «Тернівська» ВСП «ШАХТОУПРАВЛІННЯ ПАВЛОГРАДСЬКЕ»? Чи повинен зараховуватися до стажу роботи [PERSON] в умовах впливу шкідливих факторів періоди знаходження [PERSON] у відпустках та тимчасовій непрацездатності у період з 07.05.2018р. по 11.04.2019р. при проведенні розслідування причин виникнення професійного захворювання та встановленні зв`язку захворювання з виконанням трудових обов`язків? Чи відповідають відомості про умови праці [PERSON] , визначені в Медичному висновку ЛЕК ДУ «Український науково-дослідний інститут промислової медицини» від 25.07.2019 року № 1250 картам умов праці начальника добувної дільниці, заступника начальника дільниці з повним робочим днем у підземних умовах? Чи відповідають класи та ступені умов праці, визначених в п. 13 Акту розслідування причин виникнення професійного захворювання від 08.08.2019р., фактичним умовам праці [PERSON] у період з 01.01.2013 року по 11.04.2019 року? Чи в повному обсязі комісією, призначеною наказом №548-ПЗ від 05.08.2019р., була надана оцінка умовам праці [PERSON] та вивчена документація, передбачена п. 113 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві ? Згідно листа Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз від 21.07.2023 року, суду повідомлено, що питання поставлені на експертизу не відносяться до об`єктів дослідження, завдань та предмету гірничотехнічної експертизи та не входять до орієнтовного переліку вирішуваних питань судовою гірничотехнічною експертизою. Справа повернута без виконання експертизи, оскільки питання поставлені на експертизу щодо умов праці [PERSON] і причин виникнення професійного захворювання та встановлення зв`язку захворювання з виконанням його трудових обов`язків, виходять за межі компетенції судового експерта. Додатково роз`яснено, що повноваження щодо розгляду питань про визначення умов праці працівників гірничодобувної промисловості, складання переліків шкідливих та небезпечних факторів виробничого середовища та трудового процесу, складання санітарно-гігієнічних характеристик умов праці, визначення та розслідування причин виникнення професійного захворювання та встановлення зв`язку професійного захворювання з виконанням трудових обов`язків покладені на посадових осіб Державної служби України з питань праці (Держпраці). Представником позивача повторно була заявлено аналогічне клопотання про проведення експертизи, в якому судом було відмовлено. Ухвалою суду залучено до участі у цивільній справі правонаступників відповідачів, правонаступника Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області - Південно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці, а також правонаступника Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Дніпропетровській області - Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області. Ухвалою суду закрите підготовче провадження, призначено розгляд справи по суті. В судовому засіданні представник позивача позов підтримала, просила задовольнити на підставі доводів позову та наданого висновку експерта. Представник [PERSON] в судовому засіданні заперечила проти позову на підставі доводів відзиву. Фактичні обставини справи, встановлені судом. Відповідно до карток працівника, який підлягає попередньому (періодичному) медичному огляду за 2017-2018 роки, [PERSON] визнаний придатним до роботи за професією. В 2019 рік [PERSON] визнаний не придатним до роботи за професією. 27 травня 2019 року ВСП «Шахтоуправління Павлоградське» ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» за вих. № 1150 направило на адресу Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області повідомлення з інформацією про умови праці [PERSON] 25 липня 2019 року ДУ «УНДІПМ» склала медичний висновок лікарсько-експертної комісії, затверджений протоколом № 1250, про те, що [PERSON] діагностовано професійне захворювання - хронічне обструктивне захворювання легень першої-другої стадії (пиловий бронхіт першої-другої стадії, емфіземи легень першої-другої стадії), група В; легенева недостатність другого ступеня; радикулопатія попереково - крижової L5, S1, та шийної С6, С7 з помірними статико-динамічними порушеннями хребта, м`язово-тонічного та стійкого больового синдромів з нейродистрофією у вигляді двобічного плечолопаткового періартрозу (ПФ другого ступеня), остеоартрозу у поєднанні з періартрозом та ліктьових суглобів (ПФ першого-другого ступеня) суглобів; нейросенсорна приглухуватість першого ступеня (з легким зниженням слуху), захворювання професійні. Діагноз професійних захворювань встановлено на підставі стажу роботи в шкідливих умовах, даних інформаційної довідки про умови праці, клінічних проявів захворювання у виді скарг, анамнезу захворювань, об`єктивних даних, даних додаткових обстежень. ДУ «УНДІПМ» склало повідомлення від 26 липня 2019 року про професійне захворювання (отруєння) [PERSON] із зазначенням діагнозів: хронічне обструктивне захворювання легень першої-другої стадії (пиловий бронхіт першої-другої стадії, емфіземи легень першої-другої стадії), група В; легенева недостатність другого ступеня; радикулопатія попереково - крижової L5, S1, та шийної С6, С7 з помірними статико-динамічними порушеннями хребта, м`язово-тонічного та стійкого больового синдромів з нейродистрофією у вигляді двобічного плечолопаткового періартрозу (ПФ другого ступеня), остеоартрозу у поєднанні з періартрозом та ліктьових суглобів (ПФ першого-другого ступеня) суглобів; нейросенсорна приглухуватість першого ступеня (з легким зниженням слуху). Наказом Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 05 серпня 2019 року № 548-ПЗ утворено комісію з розслідування причин виникнення професійного захворювання у підземного гірника очисного забою 5 розряду дільниці з видобутку вугілля №7 ВСП «Шахтоуправління Павлоградське» ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» [PERSON] у складі: голова комісії [PERSON] - заступник начальника відділу з питань гігієни управління з питань праці Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, члени комісії [PERSON] - заступник директора з охорони праці ВСП «Шахтоуправління Павлоградське» ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ», [PERSON] - лікар загальної практики сімейної медицини КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги м.Тернівки» Тернівської міської ради, [PERSON] - голова дільничної профспілкової організації Профспілки працівників вугільної промисловості України дільниці з видобутку вугілля №7 ВСП «Шахтоуправління Павлоградське» ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ», [PERSON] - голова первинної профспілкової організації Профспілки працівників вугільної промисловості України шахти «Тернівська», [PERSON] - страховий експерт з охорони праці відділу страхових експертів з охорони праці Павлоградського відділення управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області. Відповідно до акта розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання від 08 серпня 2019 року за формою П-4, затвердженого т.в.о. начальника Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області Катченко В. Є. та підписаного всіма членами комісії, професійне захворювання у [PERSON] виникло за таких обставин: тривала дія шкідливих факторів виробничого середовища та трудового процесу на організм хворого, недосконалість технології, механізмів, робочого інструменту. Причиною виникнення професійного захворювання є: вміст пилу з вмістом вільного діоксиду кремнію до 10% в повітрі робочої зони, що в 27 разів перевищує ГДК по ГОСТ 12.1005-88 "Загальні санітарно-гігієнічні вимоги до повітря робочої зони", рівень вологості 83% при нормі 75%, важкість праці: робоча зона вимушена "на колінах і ліктях" впродовж 97% змінного часу, при нормі до 10% часу зміни" маса вантажу, що постійно підіймається та переміщується вручну становить 40 кг, при нормі до 30 кг, фізичне динамічне навантаження при загальному навантаженні за участю м`язів рук, тулуба, ніг становить 44 000 кг/м, при нормі до 44 000 кг/м, величина статичного навантаження за зміну двома руками становить 69 000 кг/с при нормі до 70 000 кг/с, переходи пішки становили до 8 км при нормі до 8 км, еквівалентний рівень шуму перевищує нормативний на 4 дБА (84 дБА при нормі 80 дБА). Все це призвело до хронічного обструктивного захворювання легень першої-другої стадії (пиловий бронхіт першої-другої стадії, емфіземи легень першої-другої стадії), група В. Легеневої недостатності другого ступеня. Радикулопатії попереково - крижової L5, S1, та шийної С6, С7 з помірними статико-динамічними порушеннями хребта, м`язово-тонічного та стійкого больового синдромів з нейродистрофією у вигляді двобічного плечолопаткового періартрозу (ПФ другого ступеня), остеоартрозу у поєднанні з періартрозом та ліктьових суглобів (ПФ першого-другого ступеня) суглобів. Нейросенсорної приглухуватості першого ступеня з легким зниженням слуху. Загальний стаж роботи 19 років 1 місяць; стаж роботи за професією 9 років 1 місяць; у цеху в умовах впливу шкідливих факторів 18 років 11 місяців. Представником позивача надано суду висновок експерта №13-24 за результатами проведення експертного гірничотехнічного дослідження, складений 15 квітня 2024 року спеціалістом Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз. Висновком надані відповіді на наступні питання: Питання 1: Чи відповідає, визначений у «Карті хронометражних спостережень за посадою начальник (заступника) дільниці підземної та карти умов праці за робочим місцем № 7 за професією (посадою) начальник дільниці, код 24097.», «Карті хронометражних спостережень гірника очисного забою видобувної дільниці» фактичний час перебування у підземних умовах [PERSON] згідно до даних Автоматизованої системи «Відомості про використання робочого часу» за період з 01.04.2013 року по 07.05.2018р.? Відповідь: В досліджуваній ситуації фактичний час перебування у підземних умовах [PERSON] , визначений даними Автоматизованої системи «Відомості про використання робочого часу» за період з 01.06.2015 по 30.04.2018, не відповідав часу, визначеному у карті хронометражних спостережень начальника дільниці з видобутку вугілля № 3 ПСП «Шахтоуправління «Павлоградське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля». Період з 01.04.2013 по 01.06.2015 не досліджувався у зв`язку з відсутністю вихідних даних. Питання 2: Чи підтверджується даними Автоматизованої системи «Відомості про використання робочого часу», перебування [PERSON] під дією шкідливих умов праці 80 % та більше робочого часу за зміну, відповідно до режиму праці визначеного «Картою хронометражних спостережень за посадою начальник (заступника) дільниці підземної та картою умов праці за робочим місцем № 7 за професією (посадою) начальник дільниці, код 24097.» за період з 01.04.2013 року по 07.05.2018р. Відповідь: В досліджуваній ситуації: в «Карті хронометражних спостережень начальника дільниці з видобутку вугілля № З ПСП «Шахтоуправління «Павлоградське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» відсутні шкідливі виробничі фактори з терміном дії на працівника 80 % та більше робочого часу за зміну; в «Карті умов праці начальника дільниці з видобутку вугілля № 7 ГІСГІ «Шахтоуправління «Павлоградське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» (код 24097) шкідливим виробничим фактором з терміном дії на працівника 80 % та більше робочого часу за зміну є лише напруженість праці, а саме тривалість зосередження уваги - 80% від часу зміни, що належить до III класу 1 ступеню шкідливих та небезпечних умов і характеру праці; час перебування [PERSON] під дією шкідливого фактору «напруженість праці» не фіксується автоматизованою системою «Відомості про використання робочого часу». Таким чином, в досліджуваній ситуації неможливо встановити та підтвердити за допомогою автоматизованої системи «Відомості про використання робочого часу» перебування [PERSON] під дією шкідливих умов праці 80 % та більше робочого часу за зміну відповідно до режиму праці, визначеного «Картою хронометражних спостережень начальника дільниці з видобутку вугілля № З ПСП «Шахтоуправління «Павлоградське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» та «Картою умов праці начальника дільниці з видобутку вугілля № 7 ПСГІ «Шахтоуправління «Павлоградське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» (код 24097) за період з 01.04.2013 по 07.05.2018. Питання 3: Чи відповідають відомості про умови праці [PERSON] , визначені в Медичному висновку ЛЕК ДУ «Український науково-дослідний інститут промислової медицини» від 25.07.2019 року № 1250 фактичному часу знаходження [PERSON] у підземних умовах згідно до даних Автоматизованої системи «Відомості про використання робочого часу» за період з 01.04.2013 року по 07.05.2018 р. ? Відповідь: В досліджуваній ситуації встановлено, що відповідно до пункту 99 «Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві» умови праці, наведені в Медичному висновку лікарсько-експертної комісії високоспеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я ДУ «Український науково-дослідний інститут промислової медицини» про наявність хронічного професійного захворювання» від 25.07.2019 № 1250, взяті із «Інформаційної довідки про умови праці працівника при підозрі в нього професійного захворювання (отруєння)» №456/4.6-10 від 11.06.2019, затвердженої т.в.о. начальника Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області В.Є. Катченком. Аналіз даних, що містяться в «Інформаційній довідці про умови праці працівника при підозрі в нього професійного захворювання (отруєння)» №456/4.6-10 від 11.06.2019 та в «Медичному висновку лікарсько-експертної комісії високоспеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я ДУ «Український науково-дослідний інститут промислової медицини» про наявність хронічного професійного захворювання» від 25.07.2019 № 1250, показав наступне. Відповідно до пункту 3.4 «Порядку складання та вимоги до санітарно-гігієнічних характеристик умов праці» [13] в «Інформаційній довідці про умови праці працівника при підозрі в нього професійного захворювання» №456/4.6-10 від 11.06.2019 не наведена інформація щодо наявності засобів колективного та індивідуального захисту, їх використання працівником. В «Інформаційній довідці про умови праці працівника при підозрі в нього професійного захворювання» № 456/4.6-10 від 11.06.2019 загальна гігієнічна оцінка умов праці за ступенем шкідливості не відповідає ступеню шкідливості, визначеному Картою умов праці начальника дільниці з видобутку вугілля № 7 ПСП «Шахтоуправління «Павлоградське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» (код 24097). а саме в «Інформаційній довідці ...» умови і характер праці відноситься до 3 класу 4-го ступеня шкідливості, а в «Карті умов праці начальника дільниці ...» умови і характер праці відноситься до 3 класу 3- го ступеня шкідливості. В Карті хронометражних спостережень начальника дільниці з видобутку вугілля № 3 ГІСІІ «Шахтоуправління «Павлоградське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» є невідповідність часу тривалості зміни, а саме між розрахунковим за часом спостереження (1- й та 3-й стовпці - 525 хв.) і часом, вказаним в стовпці 3 «Карти хронометражних спостережень ...» (рядок «ИТОГО») 480 хв. За розрахунком час перебування в підземних умовах відповідно до Карти хронометражних спостережень начальника дільниці з видобутку вугілля № 3 ПСП «Шахтоуправління «Павлоградське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» склав 385 хв. 65,8 % від загального передбаченого часу 525 хв., а вказаний у «Карті хронометражних спостережень ...» відсоток (80 %) визначений від загального часу зміни у 480 хв. В Карті хронометражних спостережень начальника дільниці з видобутку вугілля №3 ПСП «Шахтоуправління «Павлоградське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» визначений відсоток (51 % за зміну - 185 хв.) знаходження начальника дільниці з видобутку вугілля під впливом шкідливих та небезпечних умов та характеру праці, а саме під впливом пилу та шуму, не відповідає розрахунку: 185 хв. це 38,5 % від загального часу робочої зміни 480 хв. або 35,3 % від загального часу робочої зміни 525 хв. В Карті хронометражних спостережень начальника дільниці з видобутку вугілля №3 ПСП «Шахтоуправління «Павлоградське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» визначений відсоток (67 % за зміну 320 хв.) перебування начальника дільниці з видобутку вугілля у вимушеній робочій позі (на коліна та навпочіпки) не відповідає дійсності, оскільки виконання операцій з контролю вирубки комбайна на штрек, кріплення сполучення, робіт з погашення 563 бортового, збірного штреків та пересування НТК (31,2 %- 150 хв.), огляд стану кріплення сполучення, контролю стану механізмів на штреку (4 % - 20 хв.), як правило здійснюється в позі «стоячи на ногах». Аналіз даних щодо впливу шуму на начальника дільниці з видобутку вугілля протягом зміни показав, що є невідповідність в даних, наведених в Інформаційній довідці про умови праці працівника при підозрі в нього професійного захворювання» № 456/4.6-10 від 11.06.2019 (100% за зміну) та Карті умов праці начальника дільниці з видобутку вугілля № 7 ПСП «Шахтоуправління «Павлоградське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» (51% за зміну). Оскільки «Медичний висновок лікарсько-експертної комісії високоспеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я ДУ «Український науково-дослідний інститут промислової медицини» про наявність хронічного професійного захворювання» від 25.07.2019 № 1250 побудований на підставі даних, представлених Головним управлінням Держпраці у Дніпропетровській області в «Інформаційній довідці про умови праці працівника при підозрі в нього професійного захворювання» № 456/4.6-10 від 11.06.2019. яка спирається на дані про умови праці на робочих місцях працівників, в тому числі і на Карту умов праці начальника дільниці з видобутку вугілля № 7 ПСП «Шахтоуправління «Павлоградське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» (код 24097), в яких виявлено значну кількість невідповідностей, то не надається за можливе встановити відповідність умов праці [PERSON] .. що визначені в «Медичному висновку лікарсько-експертної комісії високоспеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я ДУ «Український науково-дослідний інститут промислової медицини» про наявність хронічного професійного захворювання» від 25.07.2019 №1250, фактичному часу знаходження [PERSON] у підземних умовах згідно до даних Автоматизованої системи «Відомості про використання робочого часу» за період з 01.04.2013 по 07.05.2018. Питання 4: Чи підтверджується документально, вивчення комісією з розслідування причин виникнення професійних захворювань первинної медичної документація [PERSON] , відповідно до п. 113 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві? Відповідь: В досліджуваній ситуації документально не підтверджується вивчення комісією з розслідування причин виникнення професійних захворювань первинної медичної документації [PERSON] відповідно до п. 113 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві [6]. Питання 5: Чи надана Головним управлінням Держпраці у Дніпропетровській області відповідно до «Інформаційної довідки про умови праці працівника при підозрі в нього професійного захворювання» від 11.06.2019 р. №456/4.6-10 оцінка стану засобів індивідуального захисту [PERSON] (технічна характеристику, ступінь захисту)? Відповідь : В «Інформаційній довідці про умови праці працівника при підозрі в нього професійного захворювання» від 11.06.2019 №456/4.6-10 відсутні відомості щодо оцінки стану засобів індивідуального захисту (технічна характеристика, ступінь захисту) якими був забезпечений [PERSON] а також відсутня інформація щодо застосування засобів колективного та індивідуального захисту працівником. Також слід зазначити, що в пункті 9 «Інформаційної довідки про умови праці працівника при підозрі в нього професійного захворювання» від 11.06.2019 № 456/4.6-10. наданої Головним управлінням Держпраці у Дніпропетровській області, при наведенні кількісної характеристики факторів виробничого середовища за основним фактором «пил вугілля» не враховано застосування засобів індивідуального захисту працівником, що скорочує час контакту зі шкідливими факторами і призводить до зменшення рівня професійного ризику ушкодження здоров`я (пункт 4 розділу III. Гігієнічна класифікація праці за показниками шкідливості та небезпечності факторів виробничого середовища, важкості та напруженості трудового процесу [12]). Питання 6: Чи зменшується рівень професійного ризику ушкодження здоров`я у [PERSON] , виражений ступінем та класом шкідливості, внаслідок фактичного скорочення часу контакту зі шкідливими факторами (захист часом), застосуванні працівником ефективних 313 (РПА-ТД) та засобів колективного захисту (обмивання виробок, зрошування на комбайнах і пересипах конвеєрів, устаткування водяного пожежогасіння «Бар`єр», використання приборів для контролю вмісту газу метану, встановлення водяних заслонів, забезпечення вентиляції та інше)? Якщо, так, то до якого значення може бути зменшено ступінь та клас шкідливості професійного ризику? Відповідь: В досліджуваній ситуації при фактичному скороченні часу контакту зі шкідливими факторами (захист часом), завдяки застосуванню працівником засобу індивідуального захисту (респіратора РПА-ТД) та засобів колективного захисту (обмивка гірничих виробок, застосування туманоутворюючих завіс, зрошування на комбайнах і пересипах конвеєрів, забезпечення вентиляції) рівень професійного ризику ушкодження здоров`я, виражений ступенем та класом шкідливості, зменшується. Згідно пункту 4 розділу III «Гігієнічна класифікація праці за показниками шкідливості та небезпечності факторів виробничого середовища, важкості та напруженості трудового процесу» при скороченні часу контакту зі шкідливими факторами (захист часом), застосування ефективних засобів індивідуального захисту рівень професійного ризику ушкодження здоров`я зменшується, внаслідок чого умови праці можуть бути оцінені як менш шкідливі (відповідно до сертифіката відповідності на ЗІЗ), але не нижче ступеня 3.1 класу 3». Застосування засобів колективного захисту (устаткування водяного пожежогасіння «Бар`єр» та встановлення водяних заслонів), використання приборів для контролю вмісту газу метану не призведе до зменшення рівня професійного ризику ушкодження здоров`я у [PERSON] , виражений ступенем та класом шкідливості. Питання 7: Чи впливає на встановлення причин і обставин виникнення професійного захворювання у [PERSON] . оцінка фактичного часу перебування у шкідливих умовах, забезпечення працівника та застосування ним індивідуальних та колективних засобів захисту? Відповідь: Оцінка фактичного часу перебування працівника у шкідливих умовах, забезпечення працівника та застосування ним засобів індивідуального захисту, а також застосування засобів колективного захисту впливають на встановлення причин і обставин виникнення професійного захворювання у [PERSON] . Норми права, які застосував суд, та висновки суду за результатами розгляду справи. Відповідно до статті 43 Конституції України кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці. Згідно з частиною першою статті 13 Закону України «Про охорону праці» роботодавець зобов`язаний створити на робочому місці в кожному структурному підрозділі умови праці відповідно до нормативно-правових актів, а також забезпечити додержання вимог законодавства щодо прав працівників у галузі охорони праці. Відповідно до частин першої, другої статті 153 КЗпП України на всіх підприємствах, в установах, організаціях створюються безпечні і нешкідливі умови праці. Забезпечення безпечних і нешкідливих умов праці покладається на власника або уповноважений ним орган. Згідно зі статтею 171 КЗпП України власник або уповноважений ним орган повинен проводити розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві відповідно до порядку, встановленого Кабінетом Міністрів України. Відповідно до пункту 7 частини першої статті 1 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» професійне захворювання - це захворювання, що виникло внаслідок професійної діяльності застрахованого та зумовлено виключно або переважно впливом шкідливих речовин і певних видів робіт та інших факторів, пов`язаних з роботою. У частині другій статті 30 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» встановлено, що факт нещасного випадку на виробництві або професійного захворювання розслідується в порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України, відповідно до Закону України «Про охорону праці». Процедура проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій, що сталися з працівниками на підприємствах, в установах та організаціях незалежно від форм власності, врегульована Порядком № 337, який був чинним на момент виникнення спірних правовідносин. Згідно з пунктом 81 Порядку № 337 на непрацюючих пенсіонерів або осіб, які не працюють, лікарем з гігієни праці територіального органу Держпраці складається інформаційна довідка про умови праці працівника у разі підозри в нього хронічного професійного захворювання (отруєння) (далі - інформаційна довідка) згідно з додатком 14 на підставі даних про умови праці на їх робочих місцях у разі збереження цих робочих місць на підприємстві (в установі, організації), де вони раніше працювали, а у разі їх відсутності - отриманих на підставі наукових досліджень (розробок), характеристики виробничих факторів на аналогічних виробництвах. Пунктом 89 Порядку № 337 передбачено, що усі випадки хронічних професійних захворювань незалежно від строку їх настання підлягають розслідуванню. Віднесення захворювання до хронічного професійного здійснюється відповідно до процедури встановлення зв`язку захворювання з умовами праці згідно з цим Порядком та Переліком професійних захворювань, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 08 листопада 2000 року № 1662 (пункт 91 Порядку № 337). Для встановлення остаточного діагнозу та зв`язку захворювання з впливом шкідливих і небезпечних факторів виробничого середовища, важкості та напруженості трудового процесу лікар-профпатолог області або міста направляє хворого до високоспеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я, якому МОЗ надало право встановлювати остаточний зв`язок захворювання з умовами праці, з відповідними документами. До високоспеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я у разі потреби для встановлення діагнозу можуть направлятися також хворі, які проходять обстеження у науково-дослідних інститутах (установах) медичного профілю (пункт 93 Порядку № 337). Відповідно до пункту 94 Порядку № 337 високоспеціалізовані профпатологічні заклади охорони здоров`я проводять амбулаторне та/або стаціонарне обстеження хворих і встановлюють діагноз хронічного професійного захворювання (отруєння). Діагноз хронічного професійного захворювання (отруєння) може бути змінений або відмінений високоспеціалізованим профпатологічним закладом охорони здоров`я, який його встановив раніше, на підставі результатів додатково поданих відомостей або проведених досліджень і повторної експертизи. Відповідальність за встановлення або відміну діагнозу хронічного професійного захворювання (отруєння) покладається на керівників таких закладів і голів лікарсько-експертних комісій. Рішення про підтвердження або відміну раніше встановленого діагнозу хронічного професійного захворювання (отруєння) оформляється висновком лікарсько-експертної комісії. У спірних випадках остаточне рішення щодо встановлення діагнозу хронічного професійного захворювання (отруєння) приймається центральною лікарсько-експертною комісією Державної установи «Інститут медицини праці Національної академії медичних наук України», у роботі якої мають право брати участь лікарі з гігієни праці територіального органу Держпраці, закладу охорони здоров`я, територіального органу Пенсійного фонду України, представники підприємства (установи, організації), первинної організації відповідної профспілки або уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці (у разі, коли профспілка на підприємстві (в установі, організації) відсутня), представники вищого органу профспілки. Оскарження рішення зазначеної комісії у разі незгоди хворого або роботодавця здійснюється у судовому порядку (пункт 95 Порядку № 337). Пунктом 97 Порядку № 337 передбачено, що професійний характер хронічного захворювання (отруєння) встановлюється лікарсько-експертною комісією високоспеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я (далі - лікарсько-експертна комісія), склад якої затверджує керівник такого закладу. У разі потреби до роботи лікарсько-експертної комісії залучаються спеціалісти (представники) територіальних органів Держпраці, підприємства (установи, організації), територіального органу Пенсійного фонду України, первинної організації профспілки, членом якої є хворий, або уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці (у разі, коли профспілка на підприємстві (в установі, організації) відсутня). Згідно з пунктом 99 Порядку № 337 рішення про зв`язок захворювання з умовами праці приймається на підставі клінічних, функціональних досліджень (амбулаторних або стаціонарних) з урахуванням відомостей, зазначених у: трудовій книжці - для визначення стажу роботи в умовах дії виробничих факторів; виписці з амбулаторної картки (форма 025/у); історії хвороби за весь період спостереження; направленні хворого на огляд до лікарсько-експертної комісії з медичним висновком лікаря-профпатолога; санітарно-гігієнічній характеристиці умов праці; інформаційній довідці про умови праці працівника, що складається лікарями з гігієни праці територіального органу Держпраці, який здійснює нагляд за підприємством (установою, організацією), у разі підозри в нього хронічного професійного захворювання (отруєння); висновку фтизіатра, нарколога та інших документах (у разі потреби); акті за формою Н-1 (у разі гострого професійного захворювання (отруєння). У пункті 100 Порядку № 337 зазначено, що висновок лікарсько-експертної комісії про наявність (відсутність) хронічного професійного захворювання (отруєння) видається працівникові, а його копія надсилається головному спеціалістові з професійної патології області або міста за місцем роботи або проживання працівника та територіальному органові Пенсійного фонду України. Хворому видається довідка про стаціонарне обстеження у високоспеціалізованому профпатологічному закладі охорони здоров`я. У зазначеному висновку, крім діагнозу, обов`язково зазначаються відомості про наявність (відсутність) професійного захворювання та придатність (непридатність) до роботи за професією у несприятливих (шкідливих) умовах праці. Високоспеціалізованими профпатологічними закладами охорони здоров`я стосовно кожного хворого складається повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 (далі - повідомлення за формою П-3) згідно з додатком 19. Повідомлення за формою П-3 протягом трьох робочих днів після встановлення діагнозу надсилається керівникові підприємства (установи, організації), шкідливі виробничі фактори на якому призвели до виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), територіальному органу Держпраці, який здійснює державний нагляд (контроль) за підприємством (установою, організацією), територіальному органові Пенсійного фонду України за фактичним місцезнаходженням підприємства (установи, організації), а також профпатологу, який направив хворого до високоспеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я. Строк дії повідомлення за формою П-3 становить шість місяців з моменту встановлення діагнозу хронічного професійного захворювання (отруєння) у працівника. У разі коли хворий працював на кількох підприємствах (в установах, організаціях), де були умови для розвитку хронічного професійного захворювання (отруєння), або за кількома професіями, під час роботи за якими були умови для розвитку хронічного професійного захворювання (отруєння), повідомлення за формою П-3 надсилається на останнє підприємство (в установу, організацію), де він працював за професією, під час роботи за якою були умови для розвитку хронічного професійного захворювання (отруєння) (пункт 101 Положення № 337). Пунктом 103 Положення №337 передбачено, що працівникові видається під розписку медичний висновок лікарсько-експертної комісії про наявність (відсутність) у нього хронічного професійного захворювання (отруєння) за формою згідно з додатком 20. Медичний висновок також надсилається лікарю-профпатологу, який направляв хворого до високоспеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я за місцем його роботи або проживання (якщо він не працює). Пунктом 105 Положення №337 передбачено, що після отримання повідомлення за формою П-3 керівник територіального органу Держпраці утворює протягом трьох робочих днів комісію з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) (далі - комісія з розслідування), до складу якої входять представники територіального органу Держпраці (голова комісії), закладу охорони здоров`я, що надає медичну допомогу працівникам підприємства (установи, організації), де працює хворий, або за місцем його проживання (якщо він не працює), роботодавця, первинної організації відповідної профспілки або уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці (у разі, коли профспілка на підприємстві (в установі, організації) відсутня), вищого органу профспілки, територіального органу Пенсійного фонду України за фактичним місцезнаходженням підприємства (установи, організації), а також у разі потреби представники інших органів. Зазначені заклади, органи та організації протягом однієї доби з моменту одержання повідомлення за формою П-3 повинні надати територіальному органові Держпраці письмову інформацію про прізвище, ім`я, по батькові та посаду представника (представників), якого пропонується включити до складу комісії з розслідування. Пунктом 110 Порядку №337 зобов`язано роботодавця в установлений для проведення розслідування строк подати комісії з розслідування: відомості про професійні обов`язки працівника, документи та матеріали, що характеризують умови праці на робочому місці (дільниці, цеху); необхідні результати експертизи, лабораторних досліджень для проведення оцінки умов праці; матеріали, що підтверджують проведення інструктажів з охорони праці, копії документів, що підтверджують видачу працівникові засобів індивідуального захисту; приписи або інші документи, що раніше видані територіальним органом Держпраці та стосуються даного хронічного професійного захворювання (отруєння); результати медичних оглядів працівника (працівників), інші матеріали. У пункті 112 Порядку № 337 визначено, що комісія з розслідування зобов`язана: розробити програму розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння); розподілити функції між членами комісії, розглянути питання щодо необхідності залучення до її роботи експертів; провести розслідування обставин і причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння); скласти акт розслідування хронічного професійного захворювання (отруєння). Відповідно до пункту 113 Порядку 337 комісія з розслідування проводить оцінку умов праці працівника за матеріалами раніше проведеної атестації робочих місць, архівних даних підприємства (установи, організації), територіального органу Держпраці, наукових установ, характеристики виробничих факторів на аналогічних виробництвах, результатів обстежень і досліджень, проведених атестованими лабораторіями в установленому законодавством порядку, вивчає приписи органів державного нагляду за охороною праці, подання посадових осіб територіальних органів Пенсійного фонду України та представників профспілок, інструкції з охорони праці працівників, заключні акти періодичних медичних оглядів, накази (рішення, розпорядження) адміністрації підприємства про порушення працівником вимог правил та інструкцій з охорони праці, строків проходження періодичних медичних оглядів, картки обліку індивідуальних доз опромінення на робочому місці із джерелами іонізуючого випромінювання, одержує письмові пояснення посадових осіб, інших працівників з питань, пов`язаних із розслідуванням причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), а у разі потреби вимагає проведення додаткових досліджень на робочому місці та бере участь у них, вивчає первинну медичну документацію хворого. За результатами розслідування комісія складає акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) за формою П-4 (далі - акт за формою П-4) згідно з додатком 21. Акт за формою П-4 є документом, в якому зазначаються основні умови, обставини та причини виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), заходи щодо запобігання розвитку хронічного професійного захворювання (отруєння) та забезпечення нормалізації умов праці, а також встановлюються особи, які не виконали відповідні вимоги законодавства (пункт 117 Порядку № 337). Акт підписується головою та всіма членами комісії з розслідування. У разі незгоди із змістом акта член комісії з розслідування підписує його з відміткою про наявність окремої думки, яку викладає письмово, підписує та додає до акта як його невід`ємну частину. Акт за формою П-4, підписаний членами комісії з розслідування, протягом доби затверджується керівником територіального органу Держпраці та завіряється печаткою (пункт 118 Порядку № 337). До складу комісії, яка проводила розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання у [PERSON] , увійшли не лише представники органів державної влади, але й інші особи, в тому числі представники підприємства ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», яке є позивачем у даній справі. Представники ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» будь-яких незгод не висловлювали та не зазначили, що було порушено Порядок № 337, зокрема: не проводилися засідання комісії; не проведено оцінку умов праці працівника за матеріалами результатів обстежень і досліджень протоколу важкості та напруженості праці, раніше проведеної атестації робочих місць; не одержано письмові пояснення посадових осіб, інших працівників з питань, пов`язаних з розслідуванням причин виникнення професійного захворювання, а навпаки погодилися з хронічними професійними захворюваннями потерпілого, зазначили причини та обставини виникнення професійного захворювання шкідливими, про що свідчать підписи представників. Отже, представники роботодавця, які були у складі комісії під час проведення розслідування причин виникнення професійного захворювання, жодного зауваження щодо порушення порядку його проведення не висловлювали, не вносили пропозиції стосовно додаткового вивчення умов праці і протоколу важкості та напруженості праці або необхідності одержання письмових пояснень. Підписавши акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання без зауважень, ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», від імені якого діяв уповноважений представник, погодилося з наявністю у [PERSON] професійного захворювання, причинами та обставинами, які зумовили виникнення цього захворювання. Крім того, із позовом ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» звернулося до суду 10 серпня 2021 року, тобто зі спливом досить істотного строку після складання оспорюваного акта від 08 серпня 2019 року, а не відразу після його складення, що також свідчить про те, що протягом тривалого періоду роботодавець фактично погоджувався з результатами розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання у [PERSON] . Суд звертає увагу, що позивач не оспорював та оскаржує діагнози, встановлені [PERSON] лікарсько-експертною комісією, тобто факт існування захворювань та їх виникнення в період роботи [PERSON] на підприємстві ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» не оспорюється. Щодо професійного характеру захворювань, то такі були встановлені з урахуванням документів, наданих власне роботодавцем, згідно з якими шкідливими виробничими факторами є перевищення нормативних значень, зокрема, рівня шуму, пилу та вологості повітря, тривалості вимушеної робочої пози «на колінах і ліктях». Оцінюючи висновок експерта №13-24 за результатами проведення експертного гірничотехнічного дослідження, складений 15 квітня 2024 року, суд враховує, що висновок був складений на підставі матеріалів, наданих позивачем до експертної установи, такі документи в матеріалах справи відсутні, що позбавляє суд можливості надати оцінку належності та допустимості наданих експерту документів. Відповіді на питання, надані експертом у висновку №13-24, не спростовують висновків суду по суті даної справи. Суд звертає увагу, що відомості про використання робочого часу працівником [PERSON] за 2013-2018 роки сформовані та довідка підписана особисто представником позивача, яка звернулась від імені ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» до суду з даним позовом. Тобто зміст наданої інформації цілком залежить від волі позивача у справі, для підтвердження вказаних відомостей суду не були надані первинні документи, облік яких веде підприємство згідно норм чинного законодавства. Крім того, висновок складений експертом Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз, в той час як листом Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз від 21.07.2023 року, суду повідомлено, що питання поставлені на експертизу щодо умов праці [PERSON] і причин виникнення професійного захворювання та встановлення зв`язку захворювання з виконанням його трудових обов`язків, виходять за межі компетенції судового експерта. Додатково роз`яснено, що повноваження щодо розгляду питань про визначення умов праці працівників гірничодобувної промисловості, складання переліків шкідливих та небезпечних факторів виробничого середовища та трудового процесу, складання санітарно-гігієнічних характеристик умов праці, визначення та розслідування причин виникнення професійного захворювання та встановлення зв`язку професійного захворювання з виконанням трудових обов`язків покладені на посадових осіб Державної служби України з питань праці (Держпраці). Відповідно до статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» не надало належних та достатніх доказів, які б об`єктивно та поза межами розумного сумніву доводили, що під час розслідування випадку професійного захворювання [PERSON] відповідачі допустили порушення вимог Порядку № 337, які є істотними. Отже, позивач не надав належних та достатніх доказів на підтвердження наявності істотних порушень при складанні акта форми П-4, які б стали підставою для його скасування. Розподіл судових витрат. Згідно з ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Outcome: dismissed