Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-19 00:00:00

29 травня 2024 року до суду надійшла позовна заява [PERSON] до Дунаєвецької міської ради Кам`янець-Подільського району Хмельницької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Позивач [PERSON] посилається в обґрунтування свого позову на те, що [INFO] померла його мати [PERSON] , після смерті якої залишилось спадкове майно, до складу якого входять, зокрема, земельна ділянка площею 1,56 га, розташована на території Дунаєвецької міської територіальної громади Кам`янець-Подільського району Хмельницької області, та житловий будинок садибного типу, розташований по [ADDRESS] . За свого життя [PERSON] зробила заповітне розпорядження, яким заповіла все належне їй майно своєму сину - позивачу [PERSON] . В межах шестимісячного строку після смерті [PERSON] позивач через юридичну необізнаність не подав заяви про прийняття спадщини, так як помилково вважав, що він, як син померлої та спадкоємець за заповітом, може подати таку заяву в будь-який час після смерті спадкодавця. За таких обставин позивач [PERSON] вважає, що процесуальний строк він пропустив з поважної причини, тому просить суд визначити йому додатковий тримісячний строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] 30 травня 2024 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання, учасникам справи встановлено строк для подання відзиву на позовну заяву, відповіді на відзив, заперечень та пояснень. 30 травня 2024 року задоволено клопотання представника позивача [PERSON] про витребування доказів: зобов`язано приватного нотаріуса Кам`янець-Подільського районного нотаріального округу Хмельницької області Люзняка О.М. надати суду копію спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . 06 червня 2024 року від приватного нотаріуса Кам`янець-Подільського районного нотаріального округу Хмельницької області Люзняка О.М. надійшло повідомлення від 06 червня 2024 року № 210/01-16 про неможливість подати докази, оскільки спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилась. 04 червня 2024 року від відповідача Дунаєвецької міської ради Кам`янець-Подільського району Хмельницької області надійшов відзив, яким відповідач повідомив, що визнає позов та не заперечує проти його задоволення. В підготовче засідання позивач [PERSON] та представник позивача [PERSON] не з`явились, про дату, час та місце проведення підготовчого засідання повідомлялись належним чином - просять суд розглядати справу за їхньої відсутності, позов підтримують. Суд вважає можливим провести підготовче засідання за відсутності позивача та представника позивача, на підставі наявних у справі доказів. В підготовче засідання представник відповідача Дунаєвецької міської ради Кам`янець-Подільського району Хмельницької області не з`явився, про дату, час та місце проведення підготовчого засідання повідомлявся належним чином - міська рада просить суд розглядати справу за відсутності їхнього представника, позов визнає. Суд вважає можливим провести підготовче засідання за відсутності представника відповідача, на підставі наявних у справі доказів. Згідно ч.3 ст.200 ЦПК за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Згідно ч.1 ст.206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Згідно ч.4\~ст.206\~ЦПК України\~у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. В підготовче засідання відповідач подав окрему процесуальну заяву про визнання позову. Визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. Враховуючи викладене суд вважає можливим ухвалити рішення в даній цивільній справі за результатами підготовчого провадження. Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини та визначив відповідно до них правовідносини. [INFO] померла мати позивача [PERSON] , про що 24 грудня 2021 року Дунаєвецьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Кам`янець-Подільському районі Хмельницької області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Хмельницький) складено актовий запис про смерть за № 768. [PERSON] залишила після своєї смерті спадкове майно, до складу якого входять, зокрема, земельна ділянка площею 1,56 га, розташована на території Дунаєвецької міської територіальної громади Кам`янець-Подільського району Хмельницької області, та житловий будинок садибного типу, розташований по [ADDRESS] . За життя [PERSON] розпорядилась спадковим майном на випадок своєї смерті, про що 04 квітня 2011 року склала заповіт, яким заповіла все належне їй майно своєму сину - позивачу [PERSON] . Заповіт посвідчено 04 квітня 2011 року секретарем Гутояцьковецької сільської ради Дунаєвецького району Хмельницької області та зареєстровано в реєстрі за № 4. Заповіт складено та посвідчено відповідно до вимог ст.ст.1247, 1251 ЦК України, на час розгляду справи заповіт не змінений та не скасований. Згідно ч.1 ст.1216 ЦК України спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно ч.1 ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно ч.1 ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно ч.1 ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Згідно ч.2 ст.1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Згідно ч.1 ст.1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Згідно ч.1 ст.1222 ЦК України с падкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Згідно ч.1 ст.1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Згідно ч.2\~ст.1223\~ЦК України\~у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261 - 1265\~цього Кодексу. Згідно ч.3 ст.1223 ЦК України п раво на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Згідно ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Згідно ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно ч.1 ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Згідно ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. З матеріалів цивільної справи, зокрема, повідомлення приватного нотаріуса Кам`янець-Подільського районного нотаріального округу Хмельницької області Люзняка О.М. від 06 червня 2024 року № 210/01-16 вбачається, що спадкоємців, які прийняли спадщину після смерті [PERSON] , немає. В підготовчому засіданні встановлено, що позивач [PERSON] являється єдиним спадкоємцем, який бажає прийняти спадщину після смерті [PERSON] . В межах шестимісячного строку після смерті [PERSON] позивач [PERSON] , як спадкоємець за заповітом, не подав до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини. Так, позивач [PERSON] внаслідок юридичної необізнаності помилково вважав, що він, як син померлої та спадкоємець за заповітом, може подати таку заяву в будь-який час після смерті спадкодавця. За таких обставин позивач пропустив строк для прийняття спадщини. На підставі викладеного суд вважає можливим задовольнити позов, визнати поважною причину пропуску позивачем строку для прийняття спадщини після померлої [PERSON] та визначити позивачеві додатковий тримісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved