Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-10 00:00:00

позивач [PERSON] звернувся до суду з вказаним позовом, в якому просить виключити відомості про нього як батька [PERSON] , [INFO] , з актового запису про народження № 43 від 05 травня 2012 року, складеного Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Перечинського районного управління юстиції Закарпатської області. Позовні вимоги мотивує тим, що 01 червня 1995 року між ним та [PERSON] було укладено шлюб, який зареєстровано у відділу держаної реєстрації актів цивільного стану Перечинського районного управління юстиції Закарпатської області. 24 березня 2014 року рішенням Перечинського районного суду вказаний шлюб розірвано. [INFO] [PERSON] \~ народила доньку [PERSON] , а [INFO] її народження було зареєстровано у відділі\~ державної реєстрації актів цивільного стану Перечинського районного управління юстиції Закарпатської області та видано свідоцтво про народження серії [NUMBER] . Він записаний батьком дитини згідно ч.\~ ст. 122 СК України, однак наразі з цим не погоджується з наступних підстав. Так, він проживав разом з [PERSON] з 1995 року до початку 2012 року, яка протягом останніх трьох років почала зловживати алкогольними напоями та не ночувати вдома. Від людей йому стало відомо, що остання ночує у с. Раково у [PERSON] [INFO] [PERSON] померла у с. Раково. 09 грудня 2012 року рішенням Перечинського районного суду його позбавлено батьківських прав відносно [PERSON] , [INFO] , а також призначено її опікуном [PERSON] , [INFO] . Судовим наказом Перечинського районного суду від 21 вересня 2020 року на підставі заяви [PERSON] останній призначено стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини [PERSON] . З метою встановлення факту його батьківства щодо дитини [PERSON] , [INFO] , ним, з дозволу та в присутності опікуна [PERSON] , 22 грудня 2023 року відібрано біологічні зразки від дитини та у нього в лабораторії ПП «АСТРА-ДІА» для проведення аналізу на факт встановлення батьківства. Звітом від 17 січня 2024 року лабораторії Endeavor DNA він, як передбачуваний батько виключається як біологічний, досліджуваної дитини, ймовірність батьківства становить 0 %. З огляду на вищевикладене просить позов задовольнити.\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26 квітня 2024 року головуючим суддею (суддею-доповідачем) у справі визначено суддю Ганька І.І. Ухвалою судді Перечинського районного суду Закарпатської області від 22 травня 2024 року прийнято подану позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Перечинський відділ державної реєстрації актів цивільного стану в Ужгородському районі Закарпатської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про виключення відомостей про особу як про батька з актового запису про народження дитини, залучено Перечинський відділ державної реєстрації актів цивільного стану в Ужгородському районі Закарпатської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції до участі у даній справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача, постановлено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження, відтак призначено підготовче судове засідання та визначено відповідачу строк для подачі відзиву на позовну заяву. У підготовче судове засідання позивач [PERSON] та його представник адвокат Заяць В.І. не з`явилися, однак останній подав заяву про проведення розгляду справи без їх участі, позовні вимоги підтримує повністю та просить такі задовольнити, а також не вирішувати питання понесених позивачем судових витрат. Відповідач [PERSON] у підготовче судове засідання не з`явилася, подала заяву, якою не заперечила проти задоволення позову про виключення відомостей про батьківство [PERSON] стосовно дитини [PERSON] у Перечинському ДРАЦС. У підготовче судове засідання представник Перечинського відділу державної реєстрації актів цивільного стану в Ужгородському районі Закарпатської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції як третьої особи не з`явився, хоча про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причину неявки не повідомив, пояснення щодо позову не подавав. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку. Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Ці право чи інтерес суд має захистити у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам (див. постанови Великої Палати Верховного Суду від 5 червня 2018 року у справі № 338/180/17 (пункт 57), від 11 вересня 2018 року у справі № 905/1926/16 (пункт 38), від 30 січня 2019 року у справі № 569/17272/15-ц, від 4 червня 2019 року у справі № 916/3156/17 (пункт 72), від 13 жовтня 2020 року у справі № 369/10789/14-ц (пункт 7.37), від 26 січня 2021 року у справі № 522/1528/15-ц (пункт 58), від 16 лютого 2021 року у справі № 910/2861/18 (пункт 98), від 15 червня 2021 року у справі № 922/2416/17 (пункт 9.1), від 22 червня 2021 року у справі № 334/3161/17 (пункт 55), від 22 червня 2021 року у справі № 200/606/18 (пункт 73), від 29 червня 2021 року у справі № 916/964/19 (пункт 7.3), від 31 серпня 2021 року у справі № 903/1030/19 (пункт 68), від 26 жовтня 2021 року у справі № 766/20797/18 (пункт 19), від 23 листопада 2021 року у справі № 359/3373/16-ц (пункт 143), від 14 грудня 2021 року у справі № 643/21744/19 (пункт 61), від 25 січня 2022 року у справі № 143/591/20 (пункт 8.31)). Отже, коли особа звернулася до суду за захистом її порушеного, невизнаного чи оспорюваного права або інтересу, а суд позов задовольнив, виконання його рішення має настільки, наскільки це можливо, відновити стан позивача, який існував до порушення його права та інтересу, чи не допустити таке порушення. Судове рішення не має породжувати стан невизначеності у відносинах позивача з відповідачем і вимагати від них подальшого вчинення узгоджених дій для вичерпання конфлікту. Крім того, спосіб захисту права або інтересу має бути таким, щоб у позивача не виникала необхідність повторного звернення до суду (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 26 січня 2021 року у справі № 522/1528/15-ц (пункт 58)). Статтею 51 Конституції України, частинами другою, третьою статті 5 СК України передбачено, що сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. Держава має заохочувати та підтримувати материнство і батьківство та забезпечувати пріоритет сімейного виховання дитини. Отже, при регулюванні сімейних відносин держава має максимально враховувати інтереси дитини. Згідно зі статтею 52 Конституції України діти рівні у своїх правах незалежно від походження, а також від того, народжені вони у шлюбі чи поза ним. Ніяких моральних та правових обмежень будь-які діти не знають. Права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому державними органами реєстрації актів цивільного стану в установленому законом порядку. Відповідно до статті 121 СК України права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 цього Кодексу. Дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини (частина перша статті 122 СК України). Суд встановив, що 03 червня 1995 року у відділі державної реєстрації актів цивільного стану Перечинського районного управління юстиції у Закарпатській області було зареєстровано шлюб між [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , актовий запис № 14 (а. с. 11-13). Заочним рішенням Перечинського районного суду Закарпатської області від 24 березня 2014 року, яке набрало законної сили 31 жовтня 2014 року, шлюб між позивачем [PERSON] та [PERSON] розірвано (а. с. 11-13). Батьками [PERSON] , яка народилася [INFO] , зазначено [PERSON] та [PERSON] , про що 05 травня 2012 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Перечинського районного управління юстиції Закарпатської області зроблено актовий запис № 43, що стверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , виданим Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Перечинського районного управління юстиції Закарпатської області 05 травня 2012 року (а. с. 6). Отже, дитина [PERSON] , [INFO] , народилася під час шлюбу та у відповідності до ч. 1 ст. 122 СК України походить від подружжя Готра. Однак [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] , що стверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим 15 січня 2019 року Виконавчим комітетом Тур`я Пасіцької сільської ради Перечинського району Закарпатської області, актовий запис № 02 (а. с. 10). Рішенням Перечинського районного суду Закарпатської області від 09 грудня 2019 року, яке набрало законної сили 09 січня 2020 року, позбавлено [PERSON] , [INFO] , батьківських прав відносно доньки [PERSON] , [INFO] , а також призначено [PERSON] , [INFO] , мешканку [ADDRESS] , опікуном малолітньої [PERSON] , [INFO] (а. с. 14-16). Двадцять першого вересня 2020 року Перечинським районним судом Закарпатської області видано судовий наказ про стягнення з [PERSON] , [INFO] , на користь опікуна [PERSON] , [INFO] , аліментів на утримання однієї неповнолітньої дитини [PERSON] , [INFO] , у розмірі однієї чверті заробітку (доходу) платника аліментів, але не менше, ніж 50 відсотків і не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку щомісячно, починаючи з 28 серпня 2020 року і до досягнення дитиною повноліття (а. с. 17). Відповідно до ч. 5 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені стосовно певної особи рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, проте можуть бути у загальному порядку спростовані особою, яка не брала участі у справі, в якій такі обставини були встановлені. Поряд з цим, позивач [PERSON] , звертаючись до суду з даним позовом, стверджує про відсутність кровного споріднення між ним та дитиною. Згідно ч. 1, 2, 3 ст. 136 СК України особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття. Передумовою звернення до суду в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У пункті 11 Постанови Пленуму Верховного Суду України №3 від 15 травня 2008 року «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» судам роз`яснено, що оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст. 136 СК), - шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини, а також жінка, котра народила дитину в шлюбі (ст. 138 СК), - звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини. Доказами у зазначеній категорії справ можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, показань свідків, письмових або речових доказів, висновків експертів. Тобто при вирішенні спору про оспорювання батьківства мають враховуватись усі передбачені законом докази в їх сукупності.

Outcome: approved