Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-06 00:00:00

Позивач у лютому 2024 року звернувся до суду із позовом до відповідача про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, мотивуючи тим, що [INFO] померла його бабуся [PERSON] . Внаслідок її смерті відкрилася спадщина, яка складається з належної їй квартири [ADDRESS] . У грудні 2023 року з`ясувалося, що згідно із заповітом від 30 серпня 2020 року, посвідченим приватним нотаріусом Пирятинського районного нотаріального округу Полтавської області Запорожець І.П., все належне [PERSON] майно остання заповіла [PERSON] . Цей заповіт на день смерті заповідача не змінений та не скасований. Останній не має змоги нотаріально оформити своє право на спадщину, яка відкрилася [INFO] внаслідок смерті [PERSON] , оскільки не подав заяву про прийняття спадщини до державної нотаріальної контори у встановлений ст.1270 ЦК України строк. Строк ним пропущений у зв`язку з наступними обставинами. Син [PERSON] , батько [PERSON] - [PERSON] помер [INFO] , коли [PERSON] було 15 років. Належну йому частку квартири [ADDRESS] успадкувала його мати [PERSON] . При спілкуванні ж з онуком [PERSON] заповідач ніколи не говорила, що склала заповіт на його користь. За таких обставин про існування заповіту на його користь [PERSON] дізнався лише у грудні 2023 року, коли його мати [PERSON] знайшла примірник заповіту у квартирі [PERSON] . Просить визнати причину пропуску [PERSON] строку для прийняття спадщини спадщини, яка відкрилася внаслідок смерті [INFO] [PERSON] поважною і визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася внаслідок смерті його баби [PERSON] . В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав повністю та просив їх задовольнити з підстав, зазначених у позовній заяві. Представник відповідача Пирятинської міської ради Полтавської області у судове засідання не з`явився, направив заяву про розгляд справи без його участі, при розгляді справи покладається на розсуд суду. Допитана у судовому засіданні як свідок [PERSON] пояснила, що позивач її син. Після смерті його батька належну йому частку квартири прийняла його мати [PERSON] , яка стала одноосібним власником квартири [ADDRESS] . [PERSON] проживала одна в квартирі, з нею та сином вони рідко спілкувалися. Кому вона має намір залишити спадщину остання не повідомляла. Вже після її смерті, коли свідок прибирала у квартирі заповідача, було знайдено заповіт на ім`я позивача. Заслухавши представника позивача, свідка, дослідивши письмові докази по справі, суд дійшов наступного висновку. Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно ч. 1\~ст.1222 ЦК України\~спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини. В силу ст.ст.1216-1218 ЦК України\~спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст.ст. 1220-1221, 1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Відповідно до\~статті 1233 ЦК України\~заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Заповіт є одностороннім правочином, оскільки залежить виключно від волі заповідача. Заповіт лише спрямовується на виникнення у спадкоємця прав та обов`язків, але до моменту смерті не створює їх у нього. Розпорядження, яке міститься у заповіті, набирає чинності лише у разі смерті заповідача. Призначення спадкоємцем є правом заповідача, визначеним частиною першою\~статті 1235 ЦК України. Згідно із ст.ст. 1268-1270 ЦК України\~спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. \~ \~ \~ Пропуск\~такого строку,\~позбавляє спадкоємця\~можливості прийняти\~спадщину через\~нотаріальну контору\~і потребує\~пред`явлення\~ним позову\~про визначення\~додаткового строку,\~достатнього для\~подання заяви\~про прийняття\~спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України). Наданими позивачем доказами підтверджено, що [INFO] померла його бабуся [PERSON] (а.с.6,8,9). Внаслідок її смерті відкрилася спадщина, яка складається з належної їй квартири [ADDRESS] (а.с.10-14). Син [PERSON] , батько [PERSON] - [PERSON] , помер [INFO] (а.с.7). Інших спадкоємців за законом у [PERSON] немає. Згідно із заповітом від 30 серпня 2020 року, посвідченим приватним нотаріусом Пирятинського районного нотаріального округу Полтавської області Запорожець І.П., все належне [PERSON] майно остання заповіла [PERSON] (а.с.15). Цей заповіт на день смерті заповідача не змінений та не скасований. Позивач як спадкоємець за заповітом звернувся до нотаріуса з відповідною заявою про прийняття спадкового майна, але оскільки він не подав заяву про прийняття спадщини до державної нотаріальної контори у встановлений ст.1270 ЦК України строк, йому було рекомендовано звернутися до суду (а.с.16). Строк ним пропущений у зв`язку з тим, що він не знав про складений на його ім`я заповіт. При спілкуванні з бабою остання ніколи не говорила, що склала заповіт на його користь. За таких обставин про існування заповіту на його користь [PERSON] дізнався лише у грудні 2023 року, коли його мати [PERSON] знайшла примірник заповіту у квартирі [PERSON] . Пленум Верховного Суду України в п. 24\~постанови від 30 травня 2008 року №7" Про судову практику у справах про спадкування"\~роз`яснив, що, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до постанови Верховного Суду України від 26.07.2021 у справі №405/7058/19 визначено, що поважною причиною строку, зокрема визнаються необізнаність спадкоємців про наявність заповіту. До того ж, факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування. \~ \~ \~ Суд\~вважає,\~що наведені\~представником позивача\~обставини є\~поважними причинами\~пропуску позивачем\~строку для\~прийняття спадщини.\~Дослідженими в\~судовому засіданні\~доказами встановлено\~наявність у\~ позивача\~ об`єктивних труднощів для своєчасного прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] , оскільки вони не проживали разом та майже не спілкувалися, про існування заповіту дізнався лише у грудні 2023 року, тобто вже після спливу шестимісячного строку, встановленого для подання заяви про прийняття спадщини. Водночас шестимісячний строк подання позивачем заяви про прийняття спадщини після смерті чоловіка сплив 18 жовтня 2023 року, до нотаріуса позивач звернувся 23.01.2024, а позов до суду вона пред`явив 02 лютого 2024 року, тобто пропущений ним строк для подання заяви про прийняття спадщини є незначним. Враховуючи викладене, у суду є підстави для задоволення позовних вимог представника позивача адвоката Ковтуна М.В., що діє в інтересах [PERSON] , та визначення йому додаткового, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, строку протягом трьох місяців.

Outcome: approved