Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-02 00:00:00

Позивач вернувся\~до суду\~з вказаним \~позовом, в обґрунтування\~якого зазначає, \~що 15.02.2023\~року між\~сторонами\~укладений електронний\~договір про\~відкриття кредитної\~лінії №1153-2861. \~Відповідно до\~умов договору\~відповідач отримала\~кредит в сумі 9100,00 грн на строк 300 днів із сплатою відсотків за користування коштами. У\~зв`язку\~з\~порушенням\~зобов`язань\~по\~кредитному\~ договору,\~станом на\~27.02.2024\~року,\~заборгованість\~відповідача склала\~88\~133,50 грн, з яких: 9100,00 грн - прострочена заборгованість за кредитом; 79\~033,50 грн - прострочена заборгованість за нарахованими процентами. Позивачем було прийнято рішення про часткове списання заборгованості за нарахованими процентами. Тому просить суд стягнути неповну суму заборгованості за кредитним договором, а саме: просрочену заборгованість за кредитом 9100,00 грн., просрочену заборгованість за нарахованими процентами 36\~400,00 грн. В судове засідання сторони не викликались. Відповідач відзив не направив. Відповідно до ст. 247 ЦПК України, у разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.5 ст.279 ЦПК України, суд розглядає справу у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. Клопотання учасників провадження до суду про розгляд справи з викликом сторін до судового засідання не надходило. \~ \~ \~ \~У відповідності до вимог ст. ст. 280 - 281 ЦПК України, з урахуванням особливостей, встановлених для розгляду справ в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, суд вважає за можливе вирішити справу в заочному порядку, з огляду на те, що відповідач повідомлявся про перебування в провадженні суду даної справи, однак у встановлений судом термін відзив на позовну заяву та/або клопотання про розгляд справи з викликом сторін - не подав, крім того, позивач не заперечує проти заочного вирішення справи. \~ \~ \~ \~08 квітня 2024 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження\~у даній\~цивільній справі. \~ \~\~\~ \~Дослідивши\~письмові матеріали\~справи,\~суд вважає\~встановленими такі\~обставини. \~ \~ \~ \~ \~ \~15 лютого 2023 року між ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» та [PERSON] укладено договір про відкриття кредитної лінії №1153-2861,\~ який разом\~із Правилами\~надання споживчих\~кредитів, Паспортом споживчого кредиту, Таблицею обчислення загальної вартості кредиту складають\~єдиний договір.\~ За умовами договору кредитодавець відкриває для позичальника невідновлювану кредитну лінію та надає кредит в сумі 9100 грн, базовий період складає 18 календарних днів, стандартна процентна ставка становить 3.00% за кожен день користування Кредитом, Строк кредитування - 300 календарних днів з моменту перерахування Кредиту Позичальнику. Дата повернення (виплати) кредиту 11.12.2023 року. Договір підписано відповідачем за допомогою електронного підпису одноразовим ідентифікатором. \~ \~\~Відповідно до Довідки про перерахування суми кредитупо договору №1153-2861 від 15.02.2023 року, відповідачу було надано грошові кошти у розмірі 9100,00 грн, що також підтверджується листом про перерахування коштів через систему платежів LiqPay. \~ \~ \~ \~Відповідач порушила умови договору, своєчасно, в порядку та на умовах, визначених договором, кредитні кошти не повернула. Станом на 27.02.2024 року заборгованість склала 88133,50 грн., з них: просрочена заборгованість за кредитом 9100,00 грн., просрочена заборгованість за нарахованими процентами 79\~033,50 грн. Позивач просить стягнути заборгованість за процентами частково, в розмірі 36\~400,00 грн. \~ \~ \~ \~Викладеним обставинам відповідають правовідносини, що витікають із зобов`язань за договором кредиту. Згідно з ч.ч. 1, 2 ст.\~207\~ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом статей 626, 628\~ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. За приписами\~ст. 638 ЦК України, договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Встановлено, що Договір укладено договір про відкриття кредитної лінії №1153-2861 від 15.02.2023, укладений в електронній формі та разом із графіками платежів підписані відповідачем з використанням електронного підпису. У статті 3 Закону України «Про електрону комерцію» зазначено, що електронний договір - домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі. Відповідно до положень статті 11 вказаного закону електронний договір укладається і виконується в порядку, передбаченому Цивільним та Господарським кодексами України, а також іншими актами законодавства. Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі. Кожний примірник електронного документа з накладеним на нього підписом, визначеним статтею 12 цього Закону, є оригіналом такого документа. Відповідно до положень 12 Закону України «Про електрону комерцію» одним із моментів підписання електронного правочину є використання електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом. Згідно з абзацом 2 ч. 2\~ст. 639 ЦК України \~договір, укладений за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем за згодою обох сторін вважається укладеним в письмовій формі. \~ \~ \~ \~На офіційному веб-сайті ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» (https:// creditkasa.com.ua) у вільному доступі для всіх клієнтів ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» розміщена повна інформація щодо договору кредиту та порядку його укладення. \~ \~ \~ \~Аналізуючи зібрані докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що кредитний договір №1153-2861 від 15 лютого 2023 року укладений у спосіб визначений чинним законодавством України з повним дотриманням вимог щодо їх укладення із зазначенням умов, які жодним чином не порушують вимоги Закону України «Про захист прав споживачів», порядок надання та повнота наданої інформації відповідають вимогам Закону України «Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг». У відповідності до ч.2 ст.1050, ст.1054 ЦК України позичальник зобов`язується повертати кредит та сплачувати проценти за користування ним у розмірах та на умовах, встановлених договором. Якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути кредит частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини кредитодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів. До відносин за кредитним договором застосовуються положення\~параграфа 1\~цієї глави (позика), якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Як передбачено ч. 1 ст. 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Згідно\~зі ст. 1049 ЦК України, позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі, що була передана йому позикодавцем) у строк та порядку, що встановлені договором. Відповідно до ст.ст.\~525,\~526, 530 ЦК України\~зобов`язання повинні виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цивільного законодавства; одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається; якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк. Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) (ст. 610 ЦК України). Частиною 1\~ст. 611 ЦК України\~передбачено,\~що у\~разі порушення\~зобов`язання\~настають правові\~наслідки встановлені\~договором або\~законом.\~ Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором (ст. 612 ЦК України). \~ \~ \~ \~Пунктом 21 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №5 від 30 березня 2012 року передбачено, що договір про відкриття кредитної лінії є одним із видів кредитного договору, а кредитна лінія - однією із форм її кредитування, в якій, у межах встановленого ліміту здійснюється видача і погашення кредиту кількома частинами (траншами). Оскільки в цьому договорі передбачено всі істотні умови, необхідні для кредитного договору, то зобов`язання з надання кредиту є дійсним із моменту укладення кредитного договору - договору про відкриття кредитної лінії. Згідно зі\~ст.629 ЦК України\~договір є обов`язковим для виконання сторонами. Одностороння відмова від зобов`язання не допускається. Таким чином, у відповідача виникли зобов`язання за укладеним договором повернути кредит і сплатити відсотки за користування коштами. \~ \~ \~Встановлено, що відповідачем порушувались умови договору, своєчасно кошти на повернення кредиту не сплачувались, що призвело до виникнення заборгованості. \~ \~ \~ \~Наведений розрахунок заборгованості суд вважає належним та допустимим доказом по даній справі, із урахуванням висновків Верховного Суду, викладених в постанові від 14 липня 2020 року по справі №367/4970/13-ц, постанові від 08 липня 2020 року по справі №464/4985/15-ц, постанові від 02 липня 2020 року по справі №753/16745/15-ц, які підлягають застосуванню судом на підставі ч.4 ст.263 ЦПК України. \~Статтею 81\~ЦПК України\~визначено,\~що кожна\~сторона повинна\~довести ті\~обставини,\~на які\~вона посилається\~як на\~підставу своїх\~вимог або\~заперечень,\~крім випадків,\~встановлених цим\~Кодексом.Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. \~ \~ \~ \~Судом досліджені\~всі докази\~надані позивачем.\~Відповідач відзив на позов та будь-яких доказів на спростування суми заборгованості перед позивачем у вказаному розмірі та власний розрахунок не надав, обставини, на які посилається позивач, як на підстави для задоволення позову, знайшли своє підтвердження при розгляді справи. Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1\~статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). \~ \~ \~Отже,\~оцінив кожний\~ доказ з\~точки зору \~їх належності \~та допустимості,\~а сукупності\~доказів з\~точки зору\~достатності та\~взаємозв`язку,\~суд вважає,\~що позовні вимоги є обґрунтованими, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.1\~ст.\~141\~ЦПК\~України підлягає стягненню з відповідача на користь позивача сплачений\~судовий збір.

Outcome: approved