Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-27 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] про розірвання шлюбу. Позов мотивований тим, що між позивачем та відповідачем 08.08.2017 року укладено шлюб, який зареєстрований Житомирським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області, про що 08.08.2017 року складено відповідний актовий запис №1514. Від шлюбу у подружжя дітей не має. Як зазначає позивач сімейні відносини між ним та відповідачкою погіршилися, що в кінцевому результаті призвело до фактичного припинення шлюбних відносин. Відносини подружжя не склалися через відмінність поглядів на сімейне життя та обов`язки подружжя, що призвело до втрати взаєморозуміння та почуття любові. Позивач вважає, що шлюб носить формальний характер, оскільки особисті відносини між сторонами по справі уже тривалий час мають негативний характер, між ними відсутнє нормальне спілкування. Спроби збереження сім`ї не дали позитивного результату, а тому збереження шлюбує неможливе, подружжя разом не проживає вже тривалий час, що стало підставою для звернення позивача до суду з цим позовом до відповідача. Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 02.05.2024 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, вирішено розгляд справи провести у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. В судове засідання позивач не з`явився, але подав заяву про розгляд справи у відсутності позивача, позовну заяву просив задовольнити в повному обсязі, шлюб розірвати. Відповідач в судове засідання не з`явилася, але подала заяву, в якій вона позов визнає, просить шлюб розірвати, судове засідання провести за її відсутності. На підставі п.п.1-2 ч.3 ст.223 ЦПК України суд ухвалив провести розгляд справи за відсутності позивача та відповідача. Оскільки сторони в судове засідання не з`явилися фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося (ч.2 с.247 ЦПК України). Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази у їх сукупності, враховуючи зміст заяв позивача та відповідача, суд приймає визнання відповідачем позову та вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав. Відповідно до ч. 4 ст.\~206\~ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Судом встановлено наступні фактичні обставини справи, яким відповідають правовідносини, врегульовані нормами СК України щодо припинення шлюбу. Відповідно до ч. 2 ст. 104 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Згідно ч. 3 ст. 105 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до ст. 110 цього Кодексу. Відповідно до ч. 2 ст.\~112\~СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. В ході дослідження позовної заяви та доданих до неї матеріалів судом, відповідно до ч. 1 ст. 112 СК України, з`ясовано фактичні взаємини подружжя, а також те, що подана до суду позовна заява відповідає дійсній волі позивача та відповідача, їх бажання розірвати шлюб є істинним та добровільним. Судом встановлено, що 08.08.2017 року укладено шлюб, який зареєстрований Житомирським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області, про що 08.08.2017 року складено відповідний актовий запис №1514. Від шлюбу у подружжя дітей не має. Згідно п. 10 Постанови пленуму Верховного суду України від 21.12.2007 року №11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» проголошена Конституцією України (254к/96-ВР) охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін. Досліджуючи вказані обставини, суд зважає на те, що примирення між подружжям неможливе, подальше спільне життя і збереження шлюбу суперечить їх інтересам, позивач підтримує позовні вимоги, відповідач не заперечує щодо задоволення позову. За таких обставин суд приходить до висновку про задоволення позову. Оскільки позивачем не було сплачено судовий збір при зверненні до суду, оскільки він вважає, що звільнений від сплати судового збору на підставі пункту 13 частини 1 статті 5 ЗУ «Про судовий збір», як учасника бойових дій, суд вважає за необхідне вирішити це питання при ухвалення судового рішення на підставі ст.. 141, 142 ЦПК України, наступним чином. Так, відповідно до пункту 13 частини 1\~статті 5 Закону України "Про судовий збір"\~від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав. Зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору. Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені\~Законом України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту". За змістом\~статті 22 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту"\~особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у\~статті 12 цього Закону. Велика Палата Верховного Суду в постанові від 12.02.2020 у справі N 545/1149/17 зазначила, що вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої\~статті 5 Закону України "Про судовий збір"\~суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей\~12,\~22 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту". Зміст пункту 13 частини 1\~статті 5 Закону "Про судовий збір"\~в сукупності з частиною 2\~статті 22 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту"\~вказує на те, що учасники бойових дій звільняються від сплати судового збору стосовно пільг, прав та гарантій закріплених законодавством саме через набуття такого статусу. Отже, сама по собі наявність статусу учасника бойових дій не гарантує звільнення від сплати до бюджету судового збору з усіх спорів. Заявник звернувся до суду із заявою про розірвання шлюбу і дане питання не пов`язане з наявністю та/або відсутністю у заявника статусу учасника бойових дій. Отже, заявлені вимоги заявника не пов`язані з порушенням його права на соціальний захист, саме як учасника бойових дій. Аналогічні висновки щодо застосування вказаних норм права висловлені у постанові Верховного Суду від 19.10.2020 у справі N 240/934/20. Відповідно до ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви про розірвання шлюбу, справляється судовий збір в сумі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Позивач звернулася із позовом про розірвання шлюбу, тому має бути сплачено судовий збір в сумі 1\~211,20 гривень. Враховуючи викладене, зважаючи на визнання відповідачем позову, з позивача та відповідача слід повернути стягнути на користь держави судовий збір в розмірі 1211,20 грн. в рівних частинах, тобто по 50% від суми судового збору. На підставі викладеного,

Outcome: approved