Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-04 00:00:00

16 лютого 2024 року до суду надійшла позовна заява, у якій позивач, посилаючись на статті 15-16, 20, 205, 207, 509, 512-514, 516, 525-526, 530, 549, 610-612, 625-626, 628, 639, 641, 644, 1047, 1049 ЦК України, просить стягнути з [PERSON] на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «ЄВРОПЕЙСЬКА АГЕНЦІЯ З ПОВЕРНЕННЯ БОРГІВ» суму заборгованості: за договором позики № 78595641 в розмірі 34 000,00 гривень, з яких: 8 500,00 гривень сума заборгованості за основною сумою боргу; 25 500,00 гривень сума заборгованості за відсотками, а також понесені судові витрати. В обґрунтування позову позивач послався на те, що 01 лютого 2023 року між ТОВ «ФК «1 БЕЗПЕЧНЕ АГЕНТСТВО НЕОБХІДНИХ КРЕДИТІВ» та [PERSON] було укладено договір позики № 78595641, відповідно до пункту 1 якого позикодавець зобов`язується передати позичальнику у власність грошові кошти, на погоджений умовами договору строк, шляхом їх перерахування на банківський картковий рахунок позичальника, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів у день закінчення строку позики, або достроково, та сплатити позикодавцю плату (проценти) від суми позики. Підписанням цього договору позики відповідач підтвердив, що ознайомився на сайті https://mycredit.ua/ru/documents-license/ з повною інформацією щодо позикодавця та його послуги, а також погодився, що до моменту підписання договору позики вивчив цей договір та Правила надання грошових коштів у позику, у тому числі і на умовах фінансового кредиту, що розміщені на сайті https://mycredit.ua/ru/documents-license/, які є публічною пропозицією (офертою) у розумінні статей 641, 644 ЦК України на укладення договору позики та визначають порядок і умови кредитування, права і обов`язки сторін. 14.06.2021 між ТОВ «ФК «1 БЕЗПЕЧНЕ АГЕНТСТВО НЕОБХІДНИХ КРЕДИТІВ» та ТОВ «ФК «ЄАПБ» було укладено договір факторингу № 14/06/21, у відповідності до умов якого ТОВ «ФК «1 БЕЗПЕЧНЕ АГЕНТСТВО НЕОБХІДНИХ КРЕДИТІВ» передає (відступає) ТОВ «ФК «ЄАПБ» за плату належні йому права вимоги, а ТОВ «ФК «ЄАПБ» приймає належні ТОВ «ФК «1 БЕЗПЕЧНЕ АГЕНТСТВО НЕОБХІДНИХ КРЕДИТІВ» права вимоги до боржників, вказаних у Реєстрі боржників. Відповідно до Реєстру боржників № 8 від 26.07.2023 до договору факторингу № 14/06/21 від 14.06.2021, ТОВ «ФК «ЄАПБ» набуло права грошової вимоги до відповідача в сумі 34\~000,00 гривень, з яких: 8\~500,00 гривень сума заборгованості за основною сумою боргу; 25\~500,00 гривень сума заборгованості за відсотками. Всупереч умовам договору позики № 78595641 від 01.02.2023, відповідач не виконав свої зобов`язання. Після відступлення прав вимоги позивачу за договором позики № 78595641 від 01.02.2023 відповідач не здійснив жодного платежу на погашення існуючої заборгованості. Таким чином, відповідач [PERSON] має непогашену заборгованість перед ТОВ «ФК «ЄАПБ» за договором позики № 78595641 від 01.02.2023 в розмірі 34\~000,00 гривень, з яких: 8\~500,00 гривень сума заборгованості за основною сумою боргу; 25\~500,00 гривень сума заборгованості за відсотками, яка підлягає стягненню з урахуванням положень статей 525-526, 530, 610, 628, 1049-1050 ЦК України з відповідача на користь позивача (а. с. 3-5). Ухвалою судді від 06 березня 2024 року після виконання вимог, передбачених частиною 6 статті 187 ЦПК України, прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі, визначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 04 квітня 2024 року (а. с. 35-36). Ухвалою суду від 04 квітня 2024 року було задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів із Акціонерного товариства «УНІВЕРСАЛ БАНК» та відкладено підготовче засідання на 06 травня 2024 року на підставі пункту 1 частини 2 статті 198, пункту 4 частини 2 статті 223 ЦПК України (а. с. 77-79). Ухвалою суду від 06 травня 2024 року приєднано до матеріалів справи інформацію з АТ "УНІВЕРСАЛ БАНК" № БТ/2681 від 15.04.2024 та виписку з карткового рахунку про рух грошових коштів, відкритого до платіжної картки № [NUMBER] , яка належить [PERSON] , за період з 01.02.2023 по 04.02.2023 та закрито підготовче провадження і призначено справу до судового розгляду на 15 травня 2024 року (а. с. 92-93). Ухвалою суду від 15 травня 2024 року відкладено судовий розгляд справи на 05 червня 2024 року на підставі частини 4 статті 223 ЦПК України (а. с. 100-101). Позивач свого представника в призначене судове засідання не направив, про дату, час та місце судового засідання повідомлений належним чином, в позовній заяві просив розгляд справи здійснювати за відсутності представника позивача та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. Відповідач повторно в призначене судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлявся за адресою зареєстрованого місця проживання, але конверт із судовою повісткою повернувся до суду не врученим з поштовою відміткою причини повернення «адресат відсутній за вказаною адресою». У такому випадку [PERSON] , якому адресовано судову повістку разом із копією позовної заяви, додатками до неї та іншими документами за зареєстрованим місцем проживання, вважається належним чином повідомленим про дату, час і місце судового засідання відповідно до частини 8 статті 128 ЦПК України. Відзив на позовну заяву відповідач не надіслав, причини неявки суд не повідомив. Відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. З огляду на викладене, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. За наявності умов, передбачених статтями 280-282 ЦПК України, відповідно до ухвали суду від 05 червня 2024 року суд ухвалив заочне рішення у справі. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до висновку про часткове задоволення позовних вимог з наступних підстав. Судом встановлено, що 01 лютого 2023 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «1 БЕЗПЕЧНЕ АГЕНТСТВО НЕОБХІДНИХ КРЕДИТІВ» та [PERSON] було укладено електронний договір позики (на умовах повернення позики в кінці строку позики) № 78595641, паперова копія якого додана до позовної заяви, шляхом підписання сторонами електронними підписами одноразовим ідентифікатором, зокрема, відповідачем [PERSON] електронним підписом одноразовим ідентифікатором XakM4bNuBR ( далі - договір позики № 78595641) (а. с. 6-7). Відповідно до пункту 1 вказаного договору позикодавець зобов`язується передати позичальнику у власність грошові кошти, на погоджений умовами договору строк, шляхом їх перерахування на банківський картковий рахунок позичальника із використанням реквізитів електронного платіжного засобу позичальника, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів у день закінчення строку позики, або достроково, та сплатити позикодавцю плату (проценти) від суми позики. Як зазначено у підпункті 1.1. пункту 1 договору позики № 78595641, проценти грошові кошти, що нараховуються на суму позики і є платою за користування такою позикою (договором передбачено базову проценту ставку, знижену процентну ставку ( відносно базової) та процентну ставку за понадстрокове користування позикою, яка не застосовується в період карантину, розміри ставок визначені договором). Пунктом 2 договору позики № 78595641 визначено параметри та умови позики, параметри, порядок і графік повернення позики та сплати процентів, зокрема: сума позики 8 500,00 гривень; строк позики (строк договору) - 30 днів; процентна ставка (базова), фіксована 2,5 % в день; дата надання позики - 01.02.2023; дата повернення позики (останній день) - 03.03.2023; процентна ставка за понадстрокове користування позикою (її частиною) 2,70 % за день (не застосовується в період карантину). Згідно з пунктом 4 договору позики № 78595641, проценти за цим договором нараховуються щоденно, включаючи дати отримання та повернення, на залишок позики. Як вбачається з підпунктів 5.1., 5.3. пункту 5 договору позики № 78595641, підписанням цього договору позичальник підтверджує, що ознайомився на сайті https://mycredit.ua/ru/documents-license/ з повною інформацією щодо Позикодавця та його послуги, що передбачена статтею 12 Закону України «Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг» і нормативно-правовими актами Національного Банку України; позичальник до моменту підписання договору вивчив цей договір та Правила надання грошових коштів у позику (на умовах повернення позики в кінці строку позики, у тому числі і на умовах фінансового кредиту), що розміщені на сайті https://mycredit.ua/ru/documents-license/, їх зміст, суть, об`єм зобов`язань сторін та наслідки укладення цього договору, йому зрозумілі. Пунктом 6 договору позики № 78595641 передбачено, що позичальник має право продовжити строк користування позикою (пролонгація). Продовження строку користування позикою здійснюється за зверненням позичальника в електронній формі через особистий кабінет позичальника шляхом укладення додаткової угоди, що підписується із застосуванням одноразового ідентифікатора кожного разу під час реалізації позичальником такого права. При продовженні строку користування позикою(пролонгації) процента ставка за кожен день продовження буде розраховуватися за базовою процентною ставкою, визначеною в підпункті 2.3. пункту 2 договору, якщо інше не буде визначено в додатковій угоді, укладеній між сторонами. Як передбачено у пункті 18 договору позики № 78595641, якщо сума позики, зазначена в підпункті 2.1. пункту 2 договору, перевищує розмір однієї мінімальної заробітної плати, за користування позикою понад встановлений договором строк нараховується процентна ставка за понадстрокове користування позикою( її частиною) в розмірі, визначеному в п.2.1. договору, за кожен день такого користування з урахуванням обмежень, встановлених Законом України «Про споживче кредитування» (зокрема, щодо незастосування в період карантинних обмежень). В пункті 20 договору позики № 78595641 зазначено, що цей договір укладений у вигляді електронного документа шляхом обміну електронними повідомленнями, з використанням інформаційно-телекомунікаційної системи, із застосуванням електронного підпису та електронного підпису одноразовим ідентифікатором згідно Закону України «Про електронну комерцію». У пункті 1 частини 1 статті 512 та статті 514\~ЦК України\~зазначено,\~що кредитор\~у зобов`язанні\~може бути\~замінений іншою\~особою внаслідок\~передання ним\~своїх прав\~іншій особі\~за правочином\~(відступлення\~права вимоги). До нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до частини першої статті 1077 ЦК України за договором факторингу (фінансування під відступлення права грошової вимоги) одна сторона (фактор) передає або зобов`язується передати грошові кошти в розпорядження другої сторони (клієнта) за плату (у будь-який передбачений договором спосіб), а клієнт відступає або зобов`язується відступити факторові своє право грошової вимоги до третьої особи (боржника). 14 червня 2021 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «ЄВРОПЕЙСЬКА АГЕНЦІЯ З ПОВЕРНЕННЯ БОРГІВ» та Товариством з обмеженою відповідальністю «1 БЕЗПЕЧНЕ АГЕНТСТВО НЕОБХІДНИХ КРЕДИТІВ» було укладено договір факторингу № 14/06/21, відповідно до пункту 1.1. якого, за цим договором фактор зобов`язується передати грошові кошти в розпорядження клієнта (ціна продажу) за плату, а клієнт відступити факторові право грошової вимоги, строк виконання зобов`язань за якою настав до третіх осіб - боржників, включаючи суму основного зобов`язання (позики), плату за позикою (плату за процентною ставкою), процент за порушення грошових зобов`язань, право на одержання яких належить клієнту. Перелік боржників, підстави виникнення права грошової вимоги до боржників, сума грошових вимог та інші дані зазначені у відповідних реєстрах боржників, які формуються згідно Додатку № 1 та є невід`ємною частиною договору (а. с. 9-10; 50-57). Як вбачається з пункту 1.2. договору факторингу, перехід від клієнта до фактора прав вимоги заборгованості до боржників відбувається в момент підписання сторонами Акту прийому-передачі відповідного Реєстру боржників згідно Додатку № 2, після чого фактор стає кредитором по відношенню до боржників стосовно заборгованостей та набуває відповідні права вимоги. Підписаний сторонами та скріплений їх печатками Акт прийому-передачі Реєстру боржників - підтверджує факт переходу від клієнта до фактора прав вимоги заборгованості та є невід`ємною частиною цього договору. Відповідно до пункту 9.1. договору факторингу договір вступає в силу з дня його підписання уповноваженими представниками сторін, скріплення їх печатками і діє до 14 червня 2022 року, а в частині виконання зобов`язань, до повного виконання сторонами зазначених зобов`язань. 28 липня 2021 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «ЄВРОПЕЙСЬКА АГЕНЦІЯ З ПОВЕРНЕННЯ БОРГІВ» та Товариством з обмеженою відповідальністю «1 БЕЗПЕЧНЕ АГЕНТСТВО НЕОБХІДНИХ КРЕДИТІВ» було укладено Додаткову угоду № 2 до договору факторингу № 14/06/21 від 14 червня 2021 року, якою було внесено зміни у пункт 1.3 договору факторингу № 14/06/21 від 14 червня 2021 року (а. с. 11). 26 липня 2023 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «ЄВРОПЕЙСЬКА АГЕНЦІЯ З ПОВЕРНЕННЯ БОРГІВ» та Товариством з обмеженою відповідальністю «1 БЕЗПЕЧНЕ АГЕНТСТВО НЕОБХІДНИХ КРЕДИТІВ» було укладено Додаткову угоду № 9 до договору факторингу № 14/06/21 від 14 червня 2021 року, відповідно до пункту 2 якої, в якості ціни продажу згідно Реєстру боржників № 8 від 26 липня 2023 року фактор сплачує клієнтові суму грошових коштів, яка становить 7 % від основної суми заборгованості (тіло кредиту), що становить 2\~318\~905,35 гривень (а. с. 12, 58). 26 липня 2023 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «ЄВРОПЕЙСЬКА АГЕНЦІЯ З ПОВЕРНЕННЯ БОРГІВ» та Товариством з обмеженою відповідальністю «1 БЕЗПЕЧНЕ АГЕНТСТВО НЕОБХІДНИХ КРЕДИТІВ» було підписано Акт прийому-передачі Реєстру боржників № 8 від 26 липня 2023 року за договором факторингу № 14/06/21 від 14 червня 2021 року, відповідно до якого на виконання пункту 1.2. договору факторингу № 14/06/21 від 14 червня 2021 року, укладеного між клієнтом та фактором, клієнт передав, а фактор прийняв Реєстр боржників № 8 кількістю 6178, після чого з урахуванням пункту 1.2. договору факторингу № 14/06/21 від 14 червня 2021 року, від клієнта до фактора переходять права вимоги заборгованості від боржників і фактор стає кредитором по відношенню до боржників стосовно заборгованостей (а. с. 13, 59). Як вбачається з Реєстру боржників № 8 до договору факторингу № 14/06/21 від 14 червня 2021 року, підписаного генеральним директором Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «ЄВРОПЕЙСЬКА АГЕНЦІЯ З ПОВЕРНЕННЯ БОРГІВ» та директором Товариства з обмеженою відповідальністю «1БЕЗПЕЧНЕ АГЕНТСТВО НЕОБХІДНИХ КРЕДИТІВ», право вимоги до боржника [PERSON] за договором позики № 78595641 від 01 лютого 2023 року на суму заборгованості 34\~000,00 гривень, яка складається із заборгованості за основною сумою боргу 8 500,00 гривень, заборгованості за відсотками 25\~500,00 гривень, перейшло до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «ЄВРОПЕЙСЬКА АГЕНЦІЯ З ПОВЕРНЕННЯ БОРГІВ» (а. с. 14; 60-62). Згідно із платіжною інструкцією № 20020 від 28 липня 2023 року, ТОВ «ФК «ЄВРОПЕЙСЬКА АГЕНЦІЯ З ПОВЕРНЕННЯ БОРГІВ» сплатило ТОВ «1 БЕЗПЕЧНЕ АГЕНТСТВО НЕОБХІДНИХ КРЕДИТІВ» 2\~318\~905,35 гривень плати за відступлення права вимоги згідно Додаткової угоди № 9 від 26 липня 2023 року до договору факторингу № 14/06/21 від 14.06.2021 (а. с. 63). Таким чином, вказаний договір набув чинності, за яким згідно з Актом прийому-передачі Реєстру Боржників № 8 за договором факторингу № 14/06/21 від 14 червня 2021 року, підписаного 26 липня 2023 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «ЄВРОПЕЙСЬКА АГЕНЦІЯ З ПОВЕРНЕННЯ БОРГІВ» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «1 БЕЗПЕЧНЕ АГЕНТСТВО НЕОБХІДНИХ КРЕДИТІВ», Реєстру боржників № 8, вимоги до боржника [PERSON] за договором позики № 78595641 від 01 лютого 2023 року перейшли до ТОВ «ФК «ЄВРОПЕЙСЬКА АГЕНЦІЯ З ПОВЕРНЕННЯ БОРГІВ». Відповідно до\~частини першої\~ статті 4\~ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. За правилом частини першої статті 13\~ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Як зазначено у частини 3 статті 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до статті 204\~ЦК України правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним. За нормою частини першої статті 626\~ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства (частина перша стаття 628 ЦК України). Відповідно до частини першої статті 638\~ЦК України договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Загальні правила щодо форми договору визначено статтею 639 ЦК України, відповідно до якої, договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом. Якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася. Якщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно-комунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі. Якщо сторони домовились укласти у письмовій формі договір, щодо якого законом не встановлена письмова форма, такий договір є укладеним з моменту його підписання сторонами. Якщо сторони домовилися про нотаріальне посвідчення договору, щодо якого законом не вимагається нотаріальне посвідчення, такий договір є укладеним з моменту його нотаріального посвідчення. За положеннями статей 1046, 1049 ЦК України за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Відповідно до\~частини першої\~статті 1054\~ЦК України\~за кредитним\~договором банк\~або інша\~фінансова установа\~(кредитодавець)\~зобов`язується\~надати грошові\~кошти (кредит)\~позичальникові у\~розмірі та\~на умовах,\~встановлених договором,\~а позичальник\~зобов`язується\~повернути кредит\~та сплатити\~проценти. Позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики (частина перша статті 1048 ЦК України). Частиною другою статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). З позовної заяви та доданих до неї документів вбачається, що договір позики (на умовах повернення позики в кінці строку позики) № 78595641 від 01.02.2023 було укладено в електронній формі. Із прийняттям Закону України «Про електронну комерцію» № 675-VIII від 03 вересня 2015 року (далі - Закон № 675-VIII), який набрав чинності 30 вересня 2015 року, на законодавчому рівні встановлено порядок укладення договорів в мережі, спрощено процедуру підписання договору та надання згоди на обробку персональних даних. У пункті 5 частини першої статті 3 Закону № 675-VIII визначено, що електронний договір - домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі. За приписами частини сьомої статті 11 Закону № 675-VIII електронний договір укладається і виконується в порядку, передбаченому Цивільним та Господарським кодексами України, а також іншими актами законодавства. Відповідно до частини третьої статті 11 цього Закону електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Пропозиція укласти електронний договір (оферта) може бути зроблена шляхом надсилання комерційного електронного повідомлення, розміщення пропозиції (оферти) у мережі Інтернет або інших інформаційно-комунікаційних системах (частина четверта статті 11 Закону № 675-VIII). Пропозиція укласти електронний договір (оферта) може включати умови, що містяться в іншому електронному документі, шляхом перенаправлення (відсилання) до нього. Особі, якій адресована пропозиція укласти електронний договір (оферта), має надаватися безперешкодний доступ до електронних документів, що включають умови договору, шляхом перенаправлення (відсилання) до них (частина п`ята статті 11 Закону України № 675-VIII). Згідно із частиною шостою статті 11 Закону № 675-VIII відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана шляхом: надсилання електронного повідомлення особі, яка зробила пропозицію укласти електронний договір, підписаного в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; заповнення формуляра заяви (форми) про прийняття такої пропозиції в електронній формі, що підписується в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; вчинення дій, що вважаються прийняттям пропозиції укласти електронний договір, якщо зміст таких дій чітко роз`яснено в інформаційній системі, в якій розміщено таку пропозицію, і ці роз`яснення логічно пов`язані з нею. За правилами частини восьмої статті 11 Закону № 675-VIII у разі якщо укладення електронного договору відбувається в інформаційно-комунікаційній системі суб`єкта електронної комерції, для прийняття пропозиції укласти такий договір особа має ідентифікуватися в такій системі та надати відповідь про прийняття пропозиції (акцепт) у порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Такий документ оформляється у довільній формі та має містити істотні умови, передбачені законодавством для відповідного договору. Інформаційна система суб`єкта електронної комерції, який пропонує укласти електронний договір, має передбачати технічну можливість особи, якій адресована така пропозиція, змінювати зміст наданої інформації до моменту прийняття пропозиції. Статтею 12 Закону № 675-VIII визначено, що якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги», за умови використання засобу електронного підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів. Отже, електронний підпис призначений для ідентифікації особи, яка підписує електронний документ. Положення Закону № 675-VIII передбачають використання як електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», так і електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом. Електронний цифровий підпис як вид електронного підпису накладається за допомогою особистого ключа та перевіряється за допомогою відкритого ключа. Електронний підпис одноразовим ідентифікатором - дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору (пункт 6 частини першої статті 3 Закону № 675-VIII). На підтвердження своїх вимог позивачем надано паперову копію електронного договору позики (на умовах повернення позики в кінці строку позики) № 78595641 від 01.02.2023, що містить інформацію про його підписання відповідачем [PERSON] електронним підписом одноразовим ідентифікатором XakM4bNuBR. Зазначені обставини свідчать про належне укладення договору позики (на умовах повернення позики в кінці строку позики) № 78595641 від 01.02.2023, в тому числі погодження відповідача [PERSON] з умовами вказаного договору, шляхом його підписання електронним підписом одноразовими ідентифікаторами. Аналогічна правова позиція сформована у постановах Верховного Суду. Так, у постанові Верховного Суду від 16 грудня 2020 року в справі № 561/77/19, скасовуючи судові рішення про відмову у позові і ухвалюючи нове про стягнення боргу за кредитним договором, Верховний Суд зазначив, що матеріали справи містять достатньо доказів, з яких вбачається, що між сторонами був укладений кредитний договір в електронній формі, умови якого позивачем були виконані, однак відповідач у передбачений договором строк кредит не повернув. Такі ж висновки щодо правомірності укладання сторонами кредитного договору в електронній формі та його відповідність вимогам закону, в тому числі Закону України «Про електронну комерцію», містять постанови Верховного Суду від 12 січня 2021 року у справі № 524/5556/19 та від 10 червня 2021 року у справі № 234/7159/20. З інформації АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» № БТ/2681 від 11.04.2024, вбачається, що банківську картку № [NUMBER] було емітовано на ім`я [PERSON] (РНОКПП: [NUMBER] ). Номер телефону, на який відправляється інформація про підтвердження здійснення операцій (фінансовий номер телефону) за платіжною карткою № [NUMBER] за період з 01.02.2023 по 04.02.2023 - [NUMBER] . Згідно довідки про рух коштів по картці № [NUMBER] за період з 01.02.2023 по 03.02.2023 наявне надходження 01.02.2023 о 16:23:07 грошових коштів в сумі 8 500,00 гривень MY1_CR (а. с. 88-89). Таким чином, доказом підтвердження\~отримання коштів\~відповідачем [PERSON] \~за договором\~позики (на умовах повернення позики в кінці строку позики) № 78595641 від 01.02.2023 є інформація АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» № БТ/2681 від 11.04.2024 та довідка про рух коштів по картці № [NUMBER] за період з 01.02.2023 по 03.02.2023, відповідно до яких 01.02.2023 о 16:23:07 Товариство з обмеженою відповідальністю «1 БЕЗПЕЧНЕ АГЕНТСТВО НЕОБХІДНИХ КРЕДИТІВ» перерахувало відповідачу [PERSON] грошові кошти у розмірі 8 500,00 гривень згідно договору позики (на умовах повернення позики в кінці строку позики) № 78595641 від 01.02.2023. Відповідно до частини першої статті 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Згідно з частиною першою статті 626 цього Кодексу договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Частиною першою статті 526 цього Кодексу передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно з частиною першою статті 610 цього Кодексу порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Частиною першою статті 611 цього Кодексу передбачено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом Одним із видів порушення зобов`язання є прострочення - невиконання зобов`язання в обумовлений сторонами строк. Як вбачається з розрахунку заборгованості ТОВ «1 БЕЗПЕЧНЕ АГЕНТСТВО НЕОБХІДНИХ КРЕДИТІВ», загальна заборгованість [PERSON] за договором № 78595641 від 01.02.2023, станом на 26.07.2023 становить 34\~000,00 гривень, та складається із: 8\~500,00 гривень тіло кредиту; процентів, нарахованих за період з 01.02.2023 по 01.06.2023 в сумі 25\~500,00 гривень (а. с. 45-48). У даному розрахунку заборгованості зазначено, що відповідачу нараховувалися проценти за період з 01.02.2023 по 01.06.2023, виходячи із процентної ставки 2,5 %, тобто процентної ставки, яка передбачена договором і є платою за користування позикою. Виходячи із змісту підпункту 1.1 пункту 1, підпункту 2.3. пункту 2, пункту 18 договору № 78595641 та постанови Кабінету Міністрів України № 1236 від 09.12.2020 «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», зі змінами, якою було встановлено карантин з 19 грудня 2020 року до 30 червня 2023 року на всій території України, проценти за понадстрокове користування позикою в розмірі 2,70 %, які є процентами за прострочення виконання грошового зобов`язання в розумінні частини другої статті 625 ЦК України, не нараховувались. Крім того, нарахування процентів за прострочення виконання грошового зобов`язання відповідно до частини 2 статті 625 ЦК України заборонено відповідно до\~пункту 18\~ розділу\~Прикінцевих та\~Перехідних \~положень \~Цивільного кодексу\~України в період дії воєнного стану, введеного із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року до 05 години 30 хвилин 12 серпня 2024 року Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», продовженого Указами Президента України № 133/2022 від 14.03.2022, № 259/2022 від 18.04.2022,\~ № 341/2022 від 17.05.2022, № 573/2022 від 12.08.2022, № 757/2022 від 07.11.2022, № 58/2023 від 06.02.2023, № 254/2023 від 01.05.2023, № 451/2023 від 26.07.2023, № 734/2023 від 06.11.2023, № 49/2024\~від 05.02.2024, № 271/2024 від 06.05.2024. Таким чином, кредитодавцем було нараховано відсотки за користування кредитом в розмірі 2, 50 % поза межами строку кредитування, оскільки договором № 78595641 встановлено строк кредитування -30 днів, який закінчився 02.03.2023. Доказів того, що строк кредитування між сторонами договору № 78595641 продовжувався в порядку, передбаченому пунктом 6 вказаного договору, суду позивачем не надано. Відповідно до частини першої статті 1048 та частини першої статті 1049 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Отже, припис абзацу 2 частини першої статті 1048 ЦК України про виплату процентів до дня повернення позики може бути застосований лише у межах погодженого сторонами строку кредитування. Аналіз зазначених норм матеріального права дозволяє дійти висновку про те, що після спливу визначеного договором строку кредитування чи у разі пред`явлення до позичальника вимоги згідно з частиною другою статті 1050 ЦК України право кредитодавця нараховувати передбачені договором проценти за кредитом припиняється. Права та інтереси кредитодавця в охоронних правовідносинах забезпечуються частиною другою статті 625 ЦК України, яка регламентує наслідки прострочення виконання грошового зобов`язання. Зазначена правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду у постановах: від 28 березня 2018 року у справі № 444/9519/12, провадження № 14-10цс18, від 04 липня 2018 року у справі № 310/11534/13-ц, провадження № 4-154цс18, від 31 жовтня 2018 року у справі № 202/4494/16-ц, провадження № 14-318цс18. Виходячи з встановлених обставин справи та відповідних їм правовідносин, які виникли з укладеного договору позики (на умовах повернення позики в кінці строку) № 78595641 від 01 лютого 2023 року, договору факторингу № 14/06/21 від 14 червня 2021 року, додаткової угоди № 9 від 26 липня 2023 року до договору факторингу № 14/06/21 від 14 червня 2021 року, беручи до уваги, що позивачем надано достатні докази виникнення зобов`язання з укладеного договору та їх неналежного виконання відповідачем [PERSON] , суд вважає правильним задовольнити позов частково та стягнути з відповідача [PERSON] на користь позивача: заборгованість за договором позики (на умовах повернення позики в кінці строку позики) № 78595641 від 01.02.2023 в розмірі 14875 гривень, яка складається з наступного: 8 500,00 гривень заборгованості за основною сумою позики; 6375 гривень заборгованості за процентами, нарахованими за період з 01.02.2023 по 02.03.2023 в межах строку кредитування. В іншій частині позовні вимоги щодо стягнення процентів за користування кредитом в розмірі 19125 гривень поза межами строку кредитування є необґрунтованими, безпідставними, тому задоволенню не підлягають. За правилами частини 1 статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Виходячи з того, що позивачем сплачено судовий збір в сумі 3028 гривень, то з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати по оплаті судового збору пропорційно розміру задоволених вимог, виходячи з наступного розрахунку: 14875 гривень х 100: 34000 гривень = 43,75 % (відсоток розміру задоволеного позову); 3028 х 43,75 % :100 = 1\~324, 75 гривень (сума судових витрат, пропорційна відсотку задоволеного позову). На підставі викладеного,

Outcome: partial