Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-06 00:00:00

Короткий зміст позовних вимог. Перший заступник керівника Хмельницької окружної прокуратури звернувся до суду з позовом в інтересах держави в особі Красилівської міської ради Хмельницької області до [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Головне управління Держгеокадастру у Хмельницькій області, про скасування державної реєстрації земельної ділянки в якому вказав, що наказом Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області № 22-29234-СГ від 03.11.2016 року затверджено проект землеустрою щодо відведення [PERSON] земельної ділянки площею 2 га (кадастровий номер 6822789800:06:001:0011), що розташована за межами населених пунктів Яворовецької сільської ради Красилівського району Хмельницької області, та передано її у власність для ведення особистого селянського господарства. На підставі зазначеного наказу, 08.11.2016 року в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно, Держаному реєстрі Іпотек, Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна зареєстровано право власності [PERSON] на вказану земельну ділянку. В подальшому, [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу № 884 від 02.12.2016 року відчужив право власності на вказану земельну ділянку на користь [PERSON] 02.12.2016 року на підставі даного договору купівлі-продажу від 02.12.2016 року за № 17779933 зареєстровано право власності [PERSON] на вказану земельну ділянку. 20.03.2017 року між [PERSON] та ФГ «Скарбниця-2006» укладено договір оренди земельної ділянки площею 2 га (кадастровий номер 6822789800:06:001:0011) строком на 7 років, відомості про який внесено до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно 12.04.2017 року. 05.03.2018 року ухвалою Красилівського районного суду Хмельницької області у справі № 677/1652/18 в межах кримінального провадження № 42017241220000026 накладено арешт на земельну ділянку кадастровий номер 6822789800:06:001:0011, площею 2 га, що розташована за межами населених пунктів Яворовецької сільської ради Красилівського району Хмельницької області, із забороною на відчуження та розпорядження її власнику [PERSON] , а також будь-яким особам, в тому числі на підставі довіреності. Рішенням Красилівського районного суду Хмельницької області від 05.11.2021 року у справі № 677/16/18 визнано недійсним наказ Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області від 03.11.2016 року № 22-29234-СГ, яким затверджено проект землеустрою та надано у власність [PERSON] земельну ділянку загальною площею 2 га (кадастровий номер 6822789800:06:001:0011) для ведення особистого селянського господарства із земель сільськогосподарського призначення державної власності, що розташована за межами населених пунктів Яворовецької сільської ради Красилівського району Хмельницької області та витребувано у [PERSON] на користь держави земельну ділянку загальною площею 2 га (кадастровий номер 6822789800:06:001:0011) для ведення особистого селянського господарства із земель сільськогосподарського призначення державної власності, що розташована за межами населених пунктів Яворовецької сільської ради Красилівського району Хмельницької області (на даний час територія Красилівської міської ради Хмельницького району). 06.12.2021 року рішення Красилівського районного суду Хмельницької області від 05.11.2021 року у справі № 677/16/18 набрало законної сили. Поряд із цим, [PERSON] вчинено дії із об`єднання ряду земельних ділянок із цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства, придбаних попередньо у громадян, внаслідок чого земельна ділянка\~із кадастровим номером\~6822789800:06:001:0011, що вибула із державної власності внаслідок незаконного використання [PERSON] \~права на повторну безоплатну приватизацію земельних ділянок одного виду використання, увійшла до складу новоутвореної земельної ділянки з кадастровим номером 6822789800:06:001:0054, площею 14 га. Водночас, станом на 18.09.2023 року відомості про право власності [PERSON] \~або будь-якої іншої особи\~на новоутворену земельну ділянку в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно не\~зареєстровано. Згідно листа ГУ Держгеокадастру у Хмельницькій області № 2138/281-23 від 12.06.2023 року архівна земельна ділянка із кадастровим номером 6822789800:06:001:0011 знаходиться в межах земельної ділянки із кадастровим номером 6822789800:06:001:0054 площею 14 га. Також у згаданому листі вказано, що межі та координати архівної земельної ділянки з кадастровим номером 6822789800:06:001:0011 та земельної ділянки з кадастровим номером 6822789800:06:001:0054 площею 14 га не співпадають. У зв`язку із вказаними діями відповідача [PERSON] поновлення інтересів територіальної громади (держави) та витребування земельної ділянки, яку отримано [PERSON] \~безоплатно у власність на підставі незаконного наказу Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області № 22-29234-СГ від 03.11.2016 року, а також виконання рішення Красилівського районного суду Хмельницької області від 05.11.2021 року у справі № 677/16/18\~на даний час неможливо. Тому, перший заступник керівника Хмельницької окружної прокуратури просить суд скасувати у Державному земельному кадастрі державну реєстрацію земельної ділянку за кадастровим номером 6822789800:06:001:0054 з одночасним припиненням у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно, Державному реєстрі Іпотек, Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна державну реєстрацію права власності на земельну ділянку за кадастровим номером 6822789800:06:001:0054 та стягнути з [PERSON] судові витрати. Аргументи учасників справи. Представник Красилівської міської ради Хмельницької області подала заяву в якій позовні вимоги першого заступника Хмельницької окружної прокуратури підтримують, просять задовольнити, розгляд справи проводити у їх відсутності. Представником третьої особи Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області Плюх В.О. подано пояснення, в яких вона просила розгляд справи проводити у їх відсутності. Прокурор Лелюк Т.В. в судовому засіданні вимоги позову підтримав, просив їх задовольнити з підстав наведених у позовній заяві, вказав, що спірна земельна ділянка незаконно перебуває у власності відповідача. Відповідач,\~яка про\~дату,\~час та\~місце проведення\~судового засідання\~був повідомлений\~в порядку\~ст.\~128\~ЦПК України\~належним чином\~ через\~розміщення оголошення\~на сайті\~«Судова влада»,\~у судове\~засідання повторно\~не з`явилася,\~причини неявки\~суду не\~повідомила,\~відзив на\~позов не\~подала,\~жодних заяв\~та клопотань\~до суду\~не надіслала, відзив на позовну заяву не подала. Суд приходить до висновку про можливість розглянути справи без участі відповідача, на підставі ч. 3 ст. 223 ЦПК України. Позиція суду. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання належним чином повідомленого учасника справи не перешкоджає розгляду справи по суті. У відповідності до ст. 280 ЦПК України, за відсутності заперечень з боку позивача проти такого вирішення справи, суд вважає можливим розглянути справу на підставі наявних в ній даних та доказів в порядку заочного розгляду. Заслухавши прокурора, розглянувши матеріали справи, дослідивши у сукупності надані докази, суд дійшов наступного висновку. Короткий зміст фактичних обставин справи. Судом встановлено, що наказом Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області № 22-29234-СГ від 03.11.2016 року затверджено проект землеустрою щодо відведення [PERSON] земельної ділянки площею 2 га (кадастровий номер 6822789800:06:001:0011), що розташована за межами населених пунктів Яворовецької сільської ради Красилівського району Хмельницької області, та передано її у власність для ведення особистого селянського господарства. На підставі зазначеного наказу, 08.11.2016 року в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно, Держаному реєстрі Іпотек, Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна зареєстровано право власності [PERSON] на вказану земельну ділянку. В подальшому, [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу № 884 від 02.12.2016 відчужив право власності на вказану земельну ділянку на користь [PERSON] 02.12.2016 року на підставі даного договору купівлі-продажу від 02.12.2016 року за №17779933 зареєстровано право власності [PERSON] на вказану земельну ділянку. 20.03.2017 року між [PERSON] та ФГ «Скарбниця-2006» укладено договір оренди земельної ділянки площею 2 га (кадастровий номер 6822789800:06:001:0011) строком на 7 років, відомості про який внесено до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно 12.04.2017 року. 05.03.2018 року ухвалою Красилівського районного суду Хмельницької області у справі № 677/1652/18 в межах кримінального провадження № 42017241220000026 накладено арешт на земельну ділянку кадастровий номер 6822789800:06:001:0011, площею 2 га, що розташована за межами населених пунктів Яворовецької сільської ради Красилівського району Хмельницької області, із забороною на відчуження та розпорядження її власнику [PERSON] , а також будь-яким особам, в тому числі на підставі довіреності. Рішенням Красилівського районного суду Хмельницької області від 05.11.2021 року у справі № 677/16/18 визнано недійсним наказ Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області від 03.11.2016 року № 22-29234-СГ, яким затверджено проект землеустрою та надано у власність [PERSON] земельну ділянку загальною площею 2 га (кадастровий номер 6822789800:06:001:0011) для ведення особистого селянського господарства із земель сільськогосподарського призначення державної власності, що розташована за межами населених пунктів Яворовецької сільської ради Красилівського району Хмельницької області та витребувано у [PERSON] на користь держави земельну ділянку загальною площею 2 га (кадастровий номер 6822789800:06:001:0011) для ведення особистого селянського господарства із земель сільськогосподарського призначення державної власності, що розташована за межами населених пунктів Яворовецької сільської ради Красилівського району Хмельницької області (на даний час територія Красилівської міської ради Хмельницького району). 06.12.2021 року рішення Красилівського районного суду Хмельницької області від 05.11.2021 року у справі № 677/16/18 набрало законної сили. Поряд із цим встановлено, що [PERSON] вчинено дії із об`єднання ряду земельних ділянок із цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства, придбаних попередньо у громадян, внаслідок чого земельна ділянка\~із кадастровим номером\~6822789800:06:001:0011, що вибула із державної власності внаслідок незаконного використання [PERSON] \~права на повторну безоплатну приватизацію земельних ділянок одного виду використання, увійшла до складу новоутвореної земельної ділянки з кадастровим номером 6822789800:06:001:0054, площею 14 га. Водночас, станом на 18.09.2023 року відомості про право власності [PERSON] \~або будь-якої іншої особи\~на новоутворену земельну ділянку в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно не\~зареєстровано. Згідно листа ГУ Держгеокадастру у Хмельницькій області № 2138/281-23 від 12.06.2023 року архівна земельна ділянка із кадастровим номером 6822789800:06:001:0011 знаходиться в межах земельної ділянки із кадастровим номером 6822789800:06:001:0054 площею 14 га. Також у згаданому листі вказано, що межі та координати архівної земельної ділянки з кадастровим номером 6822789800:06:001:0011 та земельної ділянки з кадастровим номером 6822789800:06:001:0054 площею 14 га не співпадають. У зв`язку із вказаними діями відповідача [PERSON] поновлення інтересів територіальної громади (держави) та витребування земельної ділянки, яку отримано [PERSON] \~безоплатно у власність на підставі незаконного наказу Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області № 22-29234-СГ від 03.11.2016 року, а також виконання рішення Красилівського районного суду Хмельницької області від 05.11.2021 року у справі № 677/16/18\~на даний час неможливо. Судом береться до уваги й те, що у відповідності до п. 24\~Перехідних положень Земельного кодексу України\~в редакції на час ухвалення судового рішення земельні ділянки, що вважаються комунальною власністю територіальних громад сіл, селищ, міст відповідно до цього пункту і право державної власності на які зареєстроване у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, переходять у комунальну власність з моменту державної реєстрації права комунальної власності на такі земельні ділянки. Інші земельні ділянки та землі, не сформовані у земельні ділянки, переходять у комунальну власність з дня набрання чинності цим пунктом. Як встановлено судом, спірна земельна ділянка як окремий об`єкт нерухомості була сформована до набрання чинності п. 24\~Перехідних положень Земельного кодексу України, однак на даний час відноситься до земель комунальної власності, а тому обраний прокурором спосіб захисту щодо скасування у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно, Державному реєстрі Іпотек, Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна державної реєстрації права власності, та скасування в Державному земельному кадастрі державної реєстрації земельної ділянки з кадастровим номером 6822789800:06:001:0054, який відновить права на володіння Красилівської міської ради як правонаступника всього майна, прав та обов`язків Яворовецької сільської ради, є правомірним. Таким чином, у разі набрання судовим рішенням законної сили спірна земельна ділянка на підставі п. 24\~Перехідних положень Земельного кодексу України\~має перейти у власність відповідної територіальної громади. У відповідності до правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду України від 29 червня 2016 року у справі № 6-1376ц16, прийняття рішення про передачу в приватну власність земель державної чи комунальної власності позбавляє Український народ загалом (стаття 13 Конституції України) або конкретну територіальну громаду правомочностей власника землі в тому обсязі, який дозволяє її статус як землі відповідно державної чи комунальної власності. В цьому контексті в сфері земельних правовідносин важливу роль відіграє конституційний принцип законності набуття та реалізації права власності на землю в поєднанні з додержанням засад правового порядку в Україні, відповідно до яких органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені\~Конституцією\~та законами України (стаття\~14,\~19 Конституції України). Отже, правовідносини, пов`язані з вибуттям земель із державної чи комунальної власності, становлять «суспільний», публічний» інтерес, а незаконність (якщо та буде встановлена) вибуття, такому суспільному інтересу не відповідає. Таким чином, звернення прокурора з позовом спрямоване на задоволення суспільної потреби у відновленні законності при вирішенні суспільно значимого питання повернення земельних ділянок у комунальну власність, що незаперечно становить суспільний інтерес. З врахуванням вищенаведеного, суд приходить до висновку, що обґрунтованим згідно з ч. 4\~ст. 56 ЦПК України\~та ч. 3\~ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», є звернення прокурора з позовом до суду в цій справі, оскільки має місце порушення інтересів держави в особі органу місцевого самоврядування. Мотиви з яких виходить суд і застосовані норми права. Відповідно до\~ст. 177 ЦК України\~об`єктами цивільних прав є речі, у тому числі гроші та цінні папери, інше майно, майнові права, результати робіт, послуги, результати інтелектуальної, творчої діяльності, інформація, а також інші матеріальні і нематеріальні блага. Основним критерієм об`єкта цивільних правовідносин є його оборотоздатність, тобто можливість вільно відчужуватися або переходити від однієї особи, якщо вони не вилучені з цивільного обороту або не обмежені в обороті, або не є невід`ємними від фізичної чи юридичної особи. Згідно з ч. 1\~ст. 181 ЦК України\~до нерухомих речей (нерухоме майно, нерухомість) належать земельні ділянки. Право власності та інші речові права на нерухомі речі, обмеження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації (ч. 1\~ст. 182 ЦК України). Положеннями ч. 1\~ст. 79 Земельного кодексу України\~унормовано, що земельна ділянка - це частина земної поверхні з установленими межами, певним місцем розташування, з визначеними щодо неї правами. За змістом положень частин 1, 4\~ст. 79-1 Земельного кодексу України\~формування земельної ділянки полягає у визначенні земельної ділянки як об`єкта цивільних прав. Формування земельної ділянки передбачає визначення її площі, меж та внесення інформації про неї до Державного земельного кадастру. Формування земельних ділянок здійснюється, зокрема, шляхом поділу чи об`єднання раніше сформованих земельних ділянок. Сформовані земельні ділянки підлягають державній реєстрації у Державному земельному кадастрі. Земельна ділянка вважається сформованою з моменту присвоєння їй кадастрового номера. Відповідно до ч. 10\~ст. 79-1 Земельного кодексу України\~державна реєстрація речових прав на земельні ділянки здійснюється після державної реєстрації земельних ділянок у Державному земельному кадастрі. З наведеного вбачається, що повернення земельної ділянки у володіння власника (титульного володільця) шляхом задоволення позовної вимоги про витребування майна в повній мірі не відбувається з огляду на те, що спірна земельна ділянка з кадастровим номером 6822789800:06:001:0054 втратила статус об`єкта цивільних прав, тому рішення суду про витребування майна не є підставою для здійснення реєстратором відповідних дій щодо проставлення відмітки про скасування державної реєстрації прав і відкриття закритого розділу державного реєстру прав та відповідної реєстраційної справи, оскільки за відповідачем зареєстровано право не на витребувану спірну земельну ділянку, а на новоутворену земельну ділянку, що не відповідатиме меті віндикаційного позову, спрямованого на захист прав власника земельної ділянки. Право власності на земельну ділянку, а також право постійного користування та право оренди земельної ділянки відповідно до ст.ст.\~125,\~126 Земельного кодекс України\~виникають із моменту державної реєстрації цих прав. Право власності, користування земельною ділянкою оформлюється відповідно до\~Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень». Відповідно до п. 1 ч. 1\~ст. 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»\~(тут і далі у редакції, чинній із 16 січня 2020 року) державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (далі - державна реєстрація прав) - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Загальними засадами державної реєстрації прав є, зокрема, гарантування державою об`єктивності, достовірності та повноти відомостей про зареєстровані права на нерухоме майно та їх обтяження; обов`язковість державної реєстрації прав у Державному реєстрі прав; внесення відомостей до Державного реєстру прав виключно на підставах та в порядку, визначених цим Законом (ч. 1\~ст. 3 вказаного Закону). Відповідно до п. 4 ч. 3\~ст. 10 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»\~державний реєстратор, окрім іншого, під час проведення реєстраційних дій обов`язково використовує відомості Державного земельного кадастру та Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва, а також відомості інших реєстрів (кадастрів), автоматизованих інформаційних систем, держателем (розпорядником, володільцем, адміністратором) яких є державні органи, шляхом безпосереднього доступу до них чи у порядку інформаційної взаємодії з Державним реєстром прав, у тому числі відомості, що містять персональні дані особи. Отримані відомості долучаються до відповідної заяви, зареєстрованої у Державному реєстрі прав. Перелік державних електронних інформаційних ресурсів, які використовуються для проведення реєстраційних дій, визначається Кабінетом Міністрів України в Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень. Відповідно до п. 8 Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого\~постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 року № 1127\~(далі - Порядок), державний реєстратор за допомогою програмних засобів ведення Державного реєстру прав формує та реєструє заяву в базі даних заяв за умови оплати послуг за державну реєстрацію прав у повному обсязі та встановлення особи заявника, а також у разі, коли заява подається щодо земельної ділянки, - за умови наявності в Державному земельному кадастрі відомостей про таку земельну ділянку. Спеціальний Закон, який установлює правові, економічні та організаційні основи діяльності у сфері Державного земельного кадастру, є\~Закон України «Про Державний земельний кадастр». Відповідно до положень\~ст. 16 Закону України «Про Державний земельний кадастр»\~земельній ділянці, відомості про яку внесені до Державного земельного кадастру, присвоюється кадастровий номер. Кадастровий номер земельної ділянки є її ідентифікатором у Державному земельному кадастрі. Система кадастрової нумерації земельних ділянок є єдиною на всій території України. Згідно з п. 40 Порядку державна реєстрація прав проводиться на підставі документів, необхідних для відповідної реєстрації, передбачених\~ст. 27 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»\~та цим Порядком. Отже, для ідентифікації земельної ділянки як окремого об`єкта цивільного права необхідною умовою є наявність усіх характеристик такого об`єкта, у тому числі, її кадастровий номер, розмір, межі та координати, які містяться у Державному земельному кадастрі, і використовуються реєстратором за умови наявності таких відомостей у ньому. Статтею 27 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»\~встановлено, що державна реєстрація права власності та інших речових прав, крім державної реєстрації права власності на об`єкт незавершеного будівництва, проводиться на підставі інших документів, що відповідно до законодавства підтверджують набуття, зміну або припинення прав на нерухоме майно. Судом враховано, що відповідно до п. 9. ч. 1\~ст. 27 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», абз. 1 п. 67 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого\~постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 року № 1127, рішення суду про витребування майна з чужого незаконного володіння є підставою для проведення у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (далі - Державний реєстр прав) державної реєстрації права власності на нерухоме майно за належним власником. Водночас суд зазначає, що у розумінні положень ч. 3\~ст. 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»\~(у чинній редакції) наразі способами судового захисту порушених прав та інтересів особи є судове рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав; судове рішення про визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав; судове рішення про скасування державної реєстрації прав. Також слід вказати, що державна реєстрація земельної ділянки - це внесення до Державного земельного кадастру передбачених\~Законом України «Про Державний земельний кадастр»\~відомостей про формування земельної ділянки та присвоєння їй кадастрового номера. (ст. 1). Згідно\~ст. 24 Закону України «Про державний земельний кадастр», державна реєстрація земельної ділянки здійснюється при її формуванні шляхом відкриття Поземельної книги на таку ділянку. Водночас, державна реєстрація прав на нерухоме майно забезпечує можливість відображення, як статичного, так і динамічного процесу відносин власності, що, з одного боку, знаходить своє відображення у збереженні відомостей у спеціальному реєстрі про дійсного власника нерухомого майна, з іншого - про наступні переходи права власності на нерухомість. Таким чином, ці поняття - державна реєстрація земельної ділянки та державна реєстрація речових прав на нерухоме майно, не є тотожними. Відповідно до пунктів 1, 2, 3 частини 3\~статті 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»\~(у редакції, чинній із 16 січня 2020 року), відомості про речові права, обтяження речових прав, внесені до Державного реєстру прав, не підлягають скасуванню та/або вилученню. У разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи у випадку, передбаченому підпунктом «а» пункту 2 частини шостої\~статті 37 цього Закону, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, державний реєстратор чи посадова особа Міністерства юстиції України (у випадку, передбаченому підпунктом «а» п. 2 ч. 6\~ст. 37 цього Закону) проводить державну реєстрацію набуття, зміни чи припинення речових прав відповідно до цього\~Закону. Відповідно до\~ст. 116 Земельного кодексу України, громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом, або за результатами аукціону. Згідно\~статті 3 Закону України «Про державний земельний кадастр»\~закріплено основні принципи, на яких базується Державний земельний кадастр, зокрема, принципи об`єктивності, достовірності та повноти відомостей у Державному земельному кадастрі. За наведених обставин, подальша наявність відомостей щодо прав на земельну ділянку з кадастровим номером 6822789800:06:001:0054 у Державному земельному кадастрі порушуватиме принципи об`єктивності, достовірності та повноти відомостей. Визначені законом підстави для скасування державної реєстрації земельної ділянки не надають можливості усунути порушення прав позивача, яке виникло внаслідок встановлених судом обставин, оскільки у чинному законодавстві України відсутні механізми щодо самостійного звернення позивача до органів Держгеокадастру із заявою про скасування протиправного запису, який порушує його права. При зверненні до суду з даним позовом прокурором обрано саме такий спосіб захисту, який може відновити його становище та захистити порушене право. Відтак, єдиним можливим та ефективним засобом захисту прав позивача є саме скасування державної реєстрації земельної ділянки з кадастровим номером 6822789800:06:001:0054. Враховуючи викладене, встановлені судом обставини незаконного вибуття спірної земельної ділянки із власності держави, відсутність волі держави на вибуття з її володіння спірної земельної ділянки, суд дійшов висновку, що вимоги прокурора щодо скасування державної реєстрації права власності відповідача, та скасування державної реєстрації спірної земельної ділянки у Державному земельному кадастрі є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі. Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). З огляду на такий підхід Європейського суду з прав людини до оцінки аргументів сторін, суд вважає, що ключові аргументи, необхідні та достатні для ухвалення даного рішення, отримали достатню оцінку. Розподіл судових витрат між сторонами. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до ст.\~133\~ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. Хмельницькою обласною прокуратурою сплачено 2684 грн. судового збору за подання позовної заяви, 1342 грн. судового збору за подання заяви про забезпечення позову. Відповідно до ст.\~141\~ЦПК України з відповідача на користь Хмельницької окружної прокуратури підлягає стягненню сплачений судовий збір. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved