Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-04 00:00:00

Стислий виклад позицій заявниці Заявник - [PERSON] , заінтересовані особи: виконавчий комітет Лопатинської Селищної ради, та [PERSON] , звернувся до суду з заявою, в якій просить: визнати [PERSON] , [INFO] , який зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , фактично проживає: [ADDRESS] , РНОКПП: [NUMBER] , паспорт серії [NUMBER] , виданий Радехівським РВ УМВС України у Львівській області 23 вересня 1998 року недієздатним; встановити над [PERSON] , [INFO] , який зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , фактично проживає: [ADDRESS] , РНОКПП: [NUMBER] , паспорт серії [NUMBER] , виданий Радехівським РВ УМВС України у Львівській області 23 вересня 1998 року опіку і призначити [PERSON] , [INFO] , РНОКПП: [NUMBER] його опікуном. В обґрунтування заяви покликається на те, зокрема, що [PERSON] є рідним братом його баби - [PERSON] . [PERSON] є інвалідом першої групи (підгрупа «Б»), причина інвалідності - з дитинства. Інвалідність призначена довічно, внаслідок психічного захворювання. До погіршення стану здоров`я догляд за [PERSON] здійснювала баба заявника - [PERSON] . Проте, на даний час остання уже не має змоги за ним доглядати, оскільки [PERSON] є фактично прикутим до ліжка, а вона є непрацездатною та особою похилого віку (73 роки) та стану її здоров`я, оскільки внаслідок хвороби вона не бачить на одне око. Внаслідок психічного захворювання [PERSON] не може адекватно усвідомлювати оточуючу дійсність, оцінювати свій психічний стан і поведінку, усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, що свідчить про необхідність постійного стороннього догляду за ним та призначення йому опікуна. Фактично догляд за хворим здійснюється заявником.У зв`язку із чим заявник звернувся до суду із даною заявою. Заяви та клопотання учасників справи 31.05.2024 заінтересована особа - представник Лопатинської селищної ради Львівської області подав заяву про розгляд справи у його відсутністі(а.с.44). 04.06.2024 заявник - [PERSON] подав заяву про розгляд справи без його участі(а.с.45-46). Згідно з частиною 3 статті 211 ЦПК України учасник справи має право заявляти клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Інші клопотання та заяви, пов`язані з розглядом справи, від учасників судового процесу не надходили. У зв`язку з неявкою у судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося на підставі частини 2 статті 247 ЦПК України. Процесуальні дії суду у справі Ухвалою судді від 30 січня 2024 року справу призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні в порядку окремого провадження (а.с.34-35). Ухвалою судового засідання від 27.02.2024 у справі призначено судово-психіатричну експертизу, на час проведення експертизи провадження у справі зупинено (а.с.43-44). Ухвалою від 24.05.2024 провадження у справі поновлено, розгляд справи призначено на 05.06.2024 (а.с.39). Суд, з`ясувавши обставини, на які заявник посилається як на підставу заявлених вимог, всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, надавши оцінку кожному доказу окремо та зібраним у справі доказам в цілому, доходить висновку, що заява підлягає до задоволення повністю, виходячи з такого. Фактичні обставини, встановлені судом, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини Свідоцтвами про народження від 16.08.1951 та від 24.06.1964 встановлено, що [PERSON] народився [INFO] , [PERSON] народилася [INFO] , батьками яких є [PERSON] та [PERSON] (а.с.13, 14). Згідно Свідоцтва про одруження22.03.1967 між [PERSON] та [PERSON] укладено шлюб, про що зроблений актовий запис №4. Після укладення шлюбу дружині присвоєно прізвище « [PERSON] » (а.с.15). Згідно Свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 12.06.1973, [PERSON] народилася [INFO] , її батьками є [PERSON] та [PERSON] (а.с.16). [PERSON] та [PERSON] 27.07.1991 уклали шлюб, про що зроблений актовий запис №2. Після укладення шлюбу дружині присвоєно прізвище « [PERSON] », що встановлено з копії Свідоцтва про укладенняшлюбу від 27.07.1991(а.с.17). Свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 13.09.1996 встановлено, що [PERSON] народився [INFO] , його батьками є [PERSON] та [PERSON] (а.с.18). З копії довідки до акта огляду медико-соціальної експертної комісії серії 12 ААВ за №746347 встановлено, що [PERSON] , [INFO] , є інвалідом дитинства I групи(а.с.19). З копії довідки для направлення інваліда в будинок-інтернат встановлено, що [PERSON] , [INFO] , за станом здоров`я може знаходитися в будинку-інтернаті психологічного профілю, згідно висновку ЛКК(а.с.20). Довідкою Радехівської ЦРЛ від 02.01.2024 встановлено, що [PERSON] , [INFO] , за медичною допомогою до лікаря-психіатра КНП «Радехівська ЦРЛ» не звертався, під наглядом у лікаря-психіатра не перебуває(а.с.25). З витягу з інформаційно-аналітичної системи встановлено, що станом на 04.01.2024 [PERSON] , [INFO] до кримінальної відповідальності не притягався, не знятої чи непогашеної судимості не має та в розшуку не перебуває(а.с.23). З копії подання опікунської ради виконавчого комітету Лопатинської селищної ради від 05.04.2024, про доцільність призначення гр. [PERSON] опікуном над братом своєї баби гр. [PERSON] , [INFO] вбачається, що опікунська рада виконавчого комітету Лопатинської селищної ради визнає доцільним призначення гр. [PERSON] опікуном над [PERSON] у випадку визнання його недієздатним судом(а.с.51). Згідно Висновку судово-психіатричної експертизи №387 від 08.04.2024 [PERSON] , [INFO] , страждає хронічним, стійким психічним розладом у формі помірної розумової відсталості в ступені вираженої дебільності з вираженими емоційно-вольовими та періодичними психотичними розладами. За своїм психічним станом нездатний усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. Потребує стороннього догляду та опіки (а.с.54-56). Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування Частиною третьою статті 294 Цивільного процесуального кодексу України, закріплено, що справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом. Частиною третьою статті 296 Цивільного процесуального кодексу України, якою визначені особи, які можуть бути заявниками у вищевказаній категорії справ, передбачено, що заяву про визнання фізичної особи недієздатною може бути подано членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, закладом з надання психіатричної допомоги. Відповідно до частин другої та четвертої статті 3 Сімейного кодексу України, сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства. Відповідна правова позиція висловлена і в постанові Верховного Суду від 23.04.2020 року, справа №686/8440/16-ц. Статтею 9 Сімейного кодексу України встановлено коло осіб, сімейні відносини між якими регулюються СК України, зокрема це подружжя, батьки дитини, батьки та діти, інші члени сім`ї та родичі. Згідно з абзацом п`ятим пункту 6 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 03 червня 1999 року N 5-рп/99 у справі про офіційне тлумачення терміна "член сім`ї" членами сім`ї є, зокрема особи, які постійно з ним мешкають і ведуть спільне господарство. До таких осіб належать не тільки близькі родичі (рідні брати, сестри, онуки, дід і баба), але й інші родичі чи особи, які не перебувають з особою у безпосередніх родинних зв`язках (брати, сестри дружини (чоловіка); неповнорідні брати і сестри; вітчим, мачуха; опікуни, піклувальники, пасинки, падчерки й інші). Обов`язковими умовами для визнання їх членами сім`ї, крім спільного проживання, є: ведення спільного господарства, тобто наявність спільних витрат, спільного бюджету, спільного харчування, купівля майна для спільного користування, участь у витратах та утримання житла, його ремонт, надання взаємної допомоги, наявність усних чи письмових домовленостей про порядок користування житловим приміщенням, інших обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин. За змістом статті 30 ЦК України цивільну дієздатність має фізична особа, яка усвідомлює значення своїх дій та може керувати ними. Цивільною дієздатністю фізичної особи є її здатність своїми діями набувати для себе цивільних прав і самостійно їх здійснювати, а також здатність своїми діями створювати для себе цивільні обов`язки, самостійно їх виконувати та нести відповідальність у разі їх невиконання. Обсяг цивільної дієздатності фізичної особи встановлюється цим Кодексом і може бути обмежений виключно у випадках і в порядку, встановлених законом. Відповідно до частини 1 статті 39 ЦК України фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. Згідно статті 41 ЦК України над недієздатною фізичною особою встановлюється опіка. За змістом статті 55 ЦК України опіка та піклування встановлюються з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх осіб, а також повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки. Згідно частини 1 статті 60 ЦК України суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки і піклування. В силу частин 2, 3, 4 статті 63 ЦК України опікуном або піклувальником може бути лише фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Фізична особа може бути призначена опікуном лише за її письмовою згодою. Опікун або піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах із підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника. Відповідно до положень частини 1 статті 300 ЦПК України суд, ухвалюючи рішення про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи (у тому числі обмеження або позбавлення права неповнолітньої особи самостійно розпоряджатись своїми доходами) чи визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею відповідно піклування або опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає їй піклувальника чи опікуна. Статтею 56 ЦК України встановлено, що органи, на які покладено здійснення опіки та піклування, їх права і обов`язки щодо забезпечення прав та інтересів фізичних осіб, які потребують опіки та піклування, встановлюються законом та іншими нормативно-правовими актами. Абзацом 2 пункту 1.2 Правил опіки та піклування, затверджених спільним наказом державного комітету України у справах сім`ї та молоді, Міністерства освіти України, Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства праці та соціальної політики України № 34/166/131/88 від 26 травня 1999 року, опіка (піклування) встановлюється для захисту особистих і майнових прав та інтересів повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати свої обов`язки. Мотивована оцінка наведених учасниками справи аргументів щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення заяви Враховуючи встановлені судом фактичні обставини справи, а також те, що [PERSON] , [INFO] , відповідно до висновку судово-психіатричної експертизи внаслідок хронічного психічного захворювання не здатний усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, у зв`язку з чим потребує опіки та постійного стороннього догляду, суд дійшов висновку, що з метою захисту особистих майнових та немайнових прав, необхідно призначити опікуном[PERSON] , який у свою чергу надав свою згоду на це. Частиною 6 статті 300 ЦПК України передбачено, що строк дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною визначається судом і не може перевищувати два роки. Відповідно до частини 7 статті 300 ЦПК України опікун, представник органу опіки та піклування має право подати клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною не пізніше ніж за 15 днів до закінчення визначеного судом строку визнання особи недієздатною. Згідно з частиною 2 статті 299 ЦПК України судові витрати, пов`язані з провадженням справи, відносяться на рахунок держави. На підставі статей 30, 39, 41, 55, 60, 63 ЦК України та

Outcome: approved