Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-11 00:00:00

Представник позивача звернувся до суду з названим позовом у якому просить скасувати накази відповідача про оголошення позивачу догани, притягнення до дисциплінарної відповідальності та звільнення з роботи, поновивши [PERSON] на посаді майстра лісу Полянського лісництва із зобов`язанням відповідача нарахувати та виплатити останньому заробітну плату за час вимушеного прогулу з дати звільнення до поновлення на посаді. Позов мотивує тим, що вищезгадані накази, на його думку, винесені відповідачем з порушеннями вимог трудового законодавства, оскільки, підставою до притягнення його до дисциплінарної відповідальності, слугував Акт позапланової ревізії обходу №5 від 18.07.2023 року, складений в період перебування його на лікарняному. Стверджує, що у службовій записці помічника лісничого Полянського лісництва зазначені неправдиві відомості про те, що він, 15.09.2023 року, нібито, керував автомобілем ЗІЛ-131 з навантаженими дровами породи «Бук», приблизним об`ємом 8 куб.м., оскільки, у даний час перебував у м. Ужгород на прийому у лікаря-реабілітолога. Указує, що наказ №11-к/тр Про звільнення з роботи [PERSON] від 13.10.2023 року, винесено в період перебування позивача на лікарняному, що є підставою для скасування. У поданому письмовому відзиві з додатками представник відповідача щодо задоволення позову заперечив. Вважає, що звільнення позивача проведено відповідно до вимог чинного законодавства. Підстави притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності, які передували звільненню, підтверджені належними та допустимими доказами. За фактом викрадення позивачем деревини, яка перевозилась автомобілем ЗІЛ-131, відкрито кримінальне провадження, деревина визнана речовим доказом. Ухвалою слідчого судді Свалявського районного суду вирішено питання щодо накладення арешту на вилучену деревину (а.с.37-49). Учасники справи в судове засідання не з`явилися. Подали заяви про розгляд справи у їх відсутності на підставі наявних матеріалів (а.с. 128-129). Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази у їх сукупності, суд встановив наступне. Наказом відповідача від 15.08.2023 року за №181, позивачу оголошено догану, у зв`язку з неналежним виконанням ним обов`язків щодо забезпечення охорони та захисту лісу на закріпленій за ним лісогосподарській дільниці (а.с.17). Підставою для вищезгаданого наказу слугував Акт комісії по результатам службового розслідування від 15.08.2023 року, згідно з яким, відповідно до Акту позапланової ревізії обходу (майстерської дільниці) №5 Полянського лісництва від 18.07.2023 року, у якому описані виявлені лісопорушення з зазначенням розміру заподіяної шкоди, рекомендовано притягнути до дисциплінарної відповідальності майстра лісу Полянського лісництва [PERSON] (а.с.10-14). Статтею 147\~КЗпП України\~передбачено,\~що за\~порушення трудової\~дисципліни до\~працівника може\~бути застосовано\~тільки один\~з таких\~заходів стягнення: догана; звільнення. Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення. З аналізу вказаної норми закону вбачається, що підставою застосування догани є вчинення працівником протиправного винного діяння (дії чи бездіяльності), яке визнається дисциплінарним проступком. Протиправність поведінки працівника полягає в порушенні ним своїх трудових обов`язків, закріплених нормами трудового права, як-от:\~КЗпП, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, трудовим договором (контрактом), колективним договором, а також у порушенні або невиконанні правомірних наказів та розпоряджень роботодавця. Особливе значення при визначенні діяння працівника як дисциплінарного проступку має наявність у вчиненні цього діяння\~вини\~працівника, під якою розуміється певне психічне ставлення особи до своїх протиправних дій і їх шкідливих наслідків. Вина може виступати як умисел чи необережність. Частиною першою статті 149 КЗпП\~України передбачено, що до застосування дисциплінарного стягнення роботодавець повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. Це є доконечною процедурою. Якщо її не дотримано, в органу, що розглядатиме трудовий спір, будуть підстави для скасування наказу роботодавця про накладення дисциплінарного стягнення на порушника. Відмова порушника трудової дисципліни надати письмове пояснення не є перешкодою для застосування до нього дисциплінарного стягнення. Якщо порушник трудової дисципліни відмовляється надати письмове пояснення, складається відповідний акт у довільній формі, в якому зазвичай указуються обставини порушення, прізвище, ім`я та по батькові особи, яка вчинила його, де, коли та за яких обставин його вчинено, які наслідки воно мало. Актом від 14.08.2023 року підтверджено факт відмови позивача від надання вищезгаданих пояснень (а.с.65). Вищенаведене дає підстави дійти висновку, що дисциплінарне стягнення у вигляді догани, відповідачем накладено на позивача правомірно і наказ від 15.08.2023 року за №181 скасуванню не підлягає. Окрім того, відповідно до Акту комісії по результатам службового розслідування від 12.10.2023 року, створеної на виконання наказу директора Філії Свалявське ЛГ №31/21.27-ОС від 11.10.2023 року Щодо проведення службового розслідування, на підставі службової записки лісничого Полянського лісництва [PERSON] , стверджується, що позивачем здійснено вивезення продукції з довіреного йому обходу без дозвільних документів, зокрема, ТТН-ліс, сформованої КПК, що є єдиною підставою для вивезення деревини з місць заготівлі. Зазначено, що відповідно до ухвали Свалявського районного суду, у межах кримінального провадження, отримано інформацію про вивезення позивачем лісопродукції з довіреного йому обходу за відсутності дозвільних документів (а.с.23). У службовій записці лісничого Полянського лісництва [PERSON] від 10.10.2023 року, зазначено, що позивач відмовляється надати пояснювальну записку щодо події, яка трапилася 15.09.2023 року, та не виконує його усні розпорядження (а.с.22). У службовій записці помічника лісничого Полянського лісництва [PERSON] , зазначено, що 15.09.2023 року було зупинено автомобіль ЗІЛ-131 д.н.з. [NUMBER] , з завантаженими дровами породи Бук, об`ємом близько 8 куб.м., під керуванням позивача, у зв`язку з чим було викликано працівників поліції (а.с.20). За наказом відповідача №220/21.27-ОС від 13.10.2023 року Про притягнення до дисциплінарної відповідальності, позивача звільнено з займаної посади на підставі п.3 ст. 40 КЗпП України (а.с.25). Того ж дня, 13.10.2023 року, наказом №11-к/тр Про звільнення з роботи [PERSON] , останнього звільнено з роботи на підставі п. 3 ст. 40 КЗпП України (систематичного невиконання працівником обов`язків... якщо до працівника раніше застосовувалися заходи дисциплінарного стягнення) (а.с.26). У чинній ухвалі слідчого судді Свалявського районного суду від 28.09.2023 року зазначено, що вилучена, 15.09.2023 року, деревина породи Бук кубомасою 7.41 куб.м. та автомобіль ЗІЛ-131, д.н.з. [NUMBER] , безпідставно визнані речовими доказами, оскільки такі набуті правомірно і не є знаряддям кримінального правопорушення, позаяк, згідно лісорубного квитка від 25.08.2023 року, дозволено проводити вибіркові санітарні рубки у лісовому обході який закріплений за позивачем (а.с.69-73). За приписами п. 3 ст. 40 КЗпП України трудовий договір, укладений на невизначений строк, а також строковий трудовий договір до закінчення строку його чинності можуть бути розірвані роботодавцем лише у випадках, зокрема ..., систематичного невиконання працівником без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку, якщо до працівника раніше застосовувалися заходи дисциплінарного стягнення. З системного аналізу норм трудового законодавства слідує, що систематичність полягає у невиконанні працівником своїх обов`язків без поважних причини два та більше рази протягом певного періоду. Підставою звільнення є не лише факт невиконання, а і одночасно накладення на працівника дисциплінарного чи громадського стягнення. При цьому, юридично значущими для звільнення за п.3 ч.1 ст.40 КЗпП є діючі стягнення (не скасовані і не погашені). За висновком, викладеним у постанові КЦС ВС від 26.02.2020 року по справі №757/14922/17-ц, системність повинна полягати саме у фактах порушення та накладення за кожне окреме порушення дисциплінарного чи громадського стягнення. Лише сукупність цих елементів породжує систематичність невиконання обов`язків. За правилами ст. 76, 77 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Посилання відповідача на Акт комісії по результатам службового розслідування від 12.10.2023 року про те, що позивачем, 15.09.2023 року, здійснено вивезення продукції з довіреного йому обходу без дозвільних документів, зокрема, ТТН-ліс, сформованої КПК, що є єдиною підставою для вивезення деревини з місць заготівлі , як доказ систематичності порушення [PERSON] трудового обов`язку належними та допустимими доказами не підтверджено. Дані копії консультативного огляду лікаря від 15.09.2023 року [PERSON] , [INFO] (доньки позивача), проведеного лікарем Ужгородської міської лікарні, не спростовують твердження позивача щодо його перебування, у зазначений період, у медичному закладі разом з дитиною (а.с.125-126). За частиною 3 ст. 40 КЗпП України не допускається звільнення працівника з ініціативи роботодавця в період його тимчасової непрацездатності (крім звільнення за\~пунктом 5\~цієї статті), а також у період перебування працівника у відпустці. Це правило не поширюється на випадок повної ліквідації підприємства, установи, організації. Згідно медичного висновку позивач, під час винесення оскаржуваного наказу про звільнення перебував на лікарняному, що відповідно до положень вищезгаданої норми Закону, унеможливлює його звільнення. Відповідно до ч. 1 ст. 235 КЗпП України, у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог\~Закону України\~"Про запобігання корупції" іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір. Статтею 15 ЦК України передбачено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. За встановлених у справі обставин, суд дійшов висновку, що дії відповідача у частині звільнення позивача порушують його права і такі потребують судового захисту.

Outcome: partial