Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-06 00:00:00

Прокурор звернувся до суду в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області, Віньковецької селищної ради до [PERSON] про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу, мотивуючи свої позовні вимоги наступним. Старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища 16.07.2021 року встановлено факт зрізання 22.06.2021 року [PERSON] трьох дерев - одного дерева породи «Дуб», діаметром 40 см та двох дерев породи черешня 27 см та 21 см у полезахисній лісовій смузі поблизу с. Охрімівці та с. Петрашівка, Хмельницького району, без відповідного на те дозволу. Незаконною рубкою дерев у полезахисній лісовій смузі завдано шкоди у розмірі 28868,39 грн. 16.07.2021 року стосовно [PERSON] складено протокол про адміністративне правопорушення за фактом вчинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 65-1 КУпАП. Постановою старшого державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Хмельницької області Кирилюка І.І. № 270/05 від 16.07.2021 накладено адміністративне стягнення на [PERSON] за ст. 65-1 КУпАП у вигляді штрафу розміром 510 грн., штраф сплачено ним 16.07.2021 року. Постанова набрала законної сили 26.07.2021 року. 02.08.2021 року та 27.02.2023 року на адресу [PERSON] направлено повідомлення про необхідність відшкодування шкоди, завданої навколишньому природному середовищу незаконною рубкою дерев, однак до цього часу шкода не відшкодована. Прокурор просить стягнути з відповідача [PERSON] шкоду, заподіяну навколишньому природному середовищу, внаслідок незаконного пошкодження дерев, в сумі 28868 грн. 39 коп. та судові витрати. Ухвалою від 08.01.2024 року у справі відкрите провадження та призначене підготовче судове засідання. Ухвалою суду від 05.02.2024 року підготовче провадження закрите, справа призначена до розгляду по суті. Ухвалою суду від 03.04.2024 року відмовлено у задоволенні клопотання [PERSON] про залишення позову без розгляду. В судовому засіданні прокурор [PERSON] позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просить позов задовольнити з підстав, викладених в позові. Представник Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області в судове засідання не з`явився, попередньо до суду направлено пояснення представника [PERSON] про підтримання позовних вимог прокурора. Крім того, 29.05.2024 року направив до суду пояснення, у якому зазначив, що для визначення розміру екологічного збитку шкоди, завданої довкіллю наслідок самовільної порубки трьох дерев у полезахисні лісовій смузі поблизу села Охрімівці та села Петрашівка Хмельницької області застосовуються такси, затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 року «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу». Представник Віньковецької селищної ради Лужняк В.О. у судове засідання не з`явився, але 19.02.2024 року надав до суду клопотання, у якому просить позов задовольнити, справу слухати без представника селищної ради. Відповідач [PERSON] у судовому засіданні позов визнав частково та пояснив, що дійсно у 2021 році здійснив порубку двох дерев: дуба та однієї черешні меншого діаметра, тому визнає позов на суму 14857 грн. 97 коп. Він дійсно сплатив штраф за порубку двох, а не трьох дерев і про це зазначено в постанові № 270/05: дерево породи дуб оцінено 9798 грн. 65 коп. і дерево породи черешня оцінено 5059 грн. 62 коп. Судом встановлено, що згідно з протоколом про адміністративне правопорушення № 007403 від 16.07.2021 року о 15 год. 30 хв. 16.07.2024 року за матеріалами СПД №1 ВП №3 ХРУП ГУНП в Хмельницькій області №1507/121/119/125/101-2021 від 25.06.2021 р. [PERSON] здійснив незаконну порубку двох дерев, а саме дерево породи дуб сирий діаметром ____, черешня сира діаметром ___ у полезахисній смузі на території Віньковецької ОТГ. Згідно листа СПД №1 ВП №3 ХРУП ГУНП в Хмельницькій області на адресу Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області направлені фототаблиця по факту зрізання одного дуба діаметром 40 см та двох дерев черешні діаметром 27 та 21 см у лісосмузі між с. Охрімівці та с. Петрашівка [PERSON] для вирішення питання по суті. Згідно з постановою про накладення адміністративного стягнення № 270/05 від 16.07.2021 року Державної екологічної інспекції [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 65-1 КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу у розмірі 510 грн. Постановою було встановлено, що о 15 год. 30 хв. 16.07.2024 року за матеріалами СПД №1 ВП №3 ХРУП ГУНП в Хмельницькій області №1507/121/119/125/101-2021 від 25.06.2021 р. [PERSON] здійснив незаконну порубку двох дерев, а саме дерево породи дуб сирий діаметром ___, дерево породи черешня сира діаметром __ у полезахисній смузі на території Віньковецької ОТГ. Згідно з квитанцією номер 171 АТ "Ощадбанк" від 16.07.2021 року [PERSON] оплатив штраф 510 грн. Так, позивачем додано до позовної заяви розрахунок шкоди, заподіяної незаконною порубкою дерев у полезахисній лісовій смузі поблизу с. Охрімівці та с. Петрашівка, а саме незаконно зрізаних 3 (трьох) дерев різних порід на загальну суму 28868 грн. 39 коп.: дуб сирий в кількості 1 шт. (діаметр 38,1-42 см.) на суму шкоди 9798 грн. 65 коп., черешня сира в кількості 1 шт. (діаметр 18,1-22 см.) на суму шкоди 5059 грн. 32 коп., черешня сира в кількості 1 шт. (діаметр 26,1-30 см.) на суму шкоди 14010 грн. 42 коп. Проте, як встановлено у судовому засіданні та визнано відповідачем, [PERSON] 16.07.2024 року о 15 год. 30 хв. здійснив незаконну порубку лише двох дерев, а саме: дерево породи дуб сирий та черешня сира. Пунктом 1 Постанови Кабінету Міністрів України № 665 від 23.07.2008 року «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу» (надалі Постанова № 665) затверджено Такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту (надалі Такса), які є Додатком 1 до вказаної постанови. Крім того, пунктом 2 Постанови №\~665\~встановлено,\~що з\~01.01.2009\~р.\~проводиться індексація\~затверджених цією\~постановою такс\~для обчислення\~розміру шкоди\~та затверджено Порядку проведення індексації такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями і громадянами (надалі Порядок). Відповідно до п. 1-3 Порядку індексація такс для розрахунку розміру шкоди, заподіяної лісу, проводиться починаючи з 1 січня 2009 р. за формулою: Ні = Нп х І / 100, де Ні - проіндексований розмір такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу в поточному році, гривень з копійками (з округленням до двох десяткових знаків) за одну одиницю; Нп - проіндексований розмір такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу у попередньому році, гривень з копійками (з округленням до двох десяткових знаків) за одну одиницю; І - індекс споживчих цін (індекс інфляції) за попередній рік, відсоток. У разі коли індекс споживчих цін (індекс інфляції) за попередній рік не перевищує 100 відсотків, індексація такс не проводиться. Під час проведення індексації базовим значенням буде встановлено такс для збільшення розміру шкоди, заподіяної лісу, що утворилося станом на 31 грудня 2008 р., а для нововведених такс - на 31 грудня року їх введення. Відповідно до Такс за кожне вирубане дерево до ступеня припинення росту діаметром 18,1-22 см передбачений розмір шкоди 390 грн., за діаметр 38,1-42 см. 2266 грн. Згідно Примітки до Такс за незаконне вирубування або пошкодження до ступеня припинення росту плодових дерев, самшиту, дерев і чагарників родини кипарисових, бархату амурського, айланта, платана, горіхів усіх. видів, дерев еталонних насаджень та дерев на лісонасіннєвих насадженнях і ділянках, насіннєвих і хвойних дерев віком до 41 року в грудні - січний розмір шкоди обчислюється за цією таксою, збільшеною в 3 рази. Судом проведено розрахунок шкоди, заподіяної [PERSON] незаконною порубкою дерев: РікІндекс інфляціїПроіндексований розмір такс за попередній рікДуб діаметр 38,1-42 см.Проіндексований розмір такс за попередній рікЧерешня Діаметр 18,1-22 см. 2008122,32266 390 2009112,32266*122,3/100%2771,32 грн. 390*122,3/100%476,97 грн. 2010109,12771,32*112,3/100%3112,19 грн.476,97*112,3/100%535,64 грн. 2011104,63112,19*109,1/100%3395,40 грн.535,64*109,1/100%584,38 грн. 201299,83395,4*104,6/100%3551,59 грн.584,38*104,6/100%611,26 грн. 2013100,5індексація не проводилася відповідно до п. 2 Порядку3551,59 грн.індексація не проводилася відповідно до п. 2 Порядку611,26 грн. 2014124,93551,59*100,5/100%3569,35 грн.611,26*100,5/100%614,32 грн. 2015143,33569,35*124,9/100%4458,12 грн.614,32*124,9/100%767,29 грн. 2016112,44458,12*143,3/100%6388,49 грн.767,24*143,3/100%1099,45 грн. 2017113,176388,49*112,40/100%7180,66 грн.1099,45*112,4/100%1235,78 грн. 2018109,87180,66*113,7/100%8164,41 грн.1235,78*113,7/100%1405,08 грн. 2019104,18164,41*109,8/100%8964,52 грн.1405,08*109,8/100%1542,78 грн. 20201058964,52*104,1/100%9332,07 грн.1542,78*104,1/100%1606,03 грн. 2021 9332,03*105/100%9798,67 грн.1606,03*105/100%1686,33 грн. Таким чином, розмір шкоди, заподіяної [PERSON] незаконною порубкою дерев становить: дуб 9798 грн. 67 коп., черешня 5058 грн. 99 коп. (1686 грн. 33 коп.*3), що разом становить 14857 грн. 66 коп. На підставі частин 1, 5 і 6\~статті 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Отже, суд дійшов висновку про наявність підстав для часткового задоволення позову. Згідно з ч. 1\~ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»\~порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Відповідно до ч. 4\~ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»\~підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Згідно з ч. 1\~ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»\~шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Частиною 2\~ст. 40 Закону України «Про рослинний світ»\~передбачено, що відповідальність за порушення законодавства про рослинний світ несуть особи, винні у протиправному знищенні або пошкодженні об`єктів рослинного світу. Врегульовані вищевказаними нормами наслідки порушення вимог природоохоронного законодавства у вигляді обов`язку винної особи відшкодувати заподіяні збитки відповідають загальним положенням\~Цивільного кодексу України, які визначають поняття та порядок відшкодування збитків. Статтею 22 ЦК України\~встановлено загальні правила відшкодування збитків та передбачено, зокрема, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. У даному випадку спірні правовідносини щодо відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу, кваліфікуються як відносини із відшкодування позадоговірної шкоди. Статтею 1166 ЦК України\~встановлено загальні підстави відшкодування шкоди у позадоговірних (деліктних) зобов`язаннях та передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала; особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Позадоговірна (деліктна) відповідальність, яка є видом цивільно-правової відповідальності, настає при існуванні складу правопорушення, що включає такі елементи, як: шкода, протиправна поведінка, причинний зв`язок між шкодою і протиправною поведінкою, вина. Тобто підставою деліктної відповідальності є протиправне, шкідливе, винне діяння особи, яка завдала шкоду. Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести такі факти, як неправомірність поведінки особи; вина завдавача шкоди; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою. Наявність всіх вищезазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду. Частиною 3\~ст. 12 ЦПК України\~визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У п.3 ч.2\~ст.129 Конституції України\~закріплено основні засади судочинства, однією з яких є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Відповідно до вимог\~ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Частиною 6\~ст. 82 ЦПК України\~визначено, що вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Тобто судом установлено наявність шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу, протиправну поведінку відповідача, який вчинив самовільну рубку двох дерев, причинний зв`язок між заподіяною шкодою та протиправною поведінкою відповідача, а також вину відповідача, який діяв умисно. Крім того, відповідач [PERSON] не надав суду доказів відшкодування шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. У ч. 1\~ст. 6 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»\~закріплено, що первинним суб`єктом місцевого самоврядування, основним носієм його функцій і повноважень є територіальна громада села, селища, міста. Відповідно до ч. 1\~ст. 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»\~сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені\~Конституцією України, цим та іншими законами. Згідно пп.1 п. «б» ч. 1\~ст.\~33\~Закону України\~«Про місцеве\~самоврядування в\~Україні» до делегованих повноважень виконавчих органів селищних рад належить здійснення контролю за додержанням природоохоронного законодавства, використанням і охороною природних ресурсів загальнодержавного та місцевого значення, відтворенням лісів. Повноваження місцевих рад у галузі охорони навколишнього природного середовища, крім іншого, також встановлені в ст. ст. 15,\~19 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», до компетенції яких віднесено здійснення контролю за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Місцеві ради можуть здійснювати й інші повноваження відповідно до законодавства України. Згідно\~з ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»\~для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища утворюються місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища. Місцеві фонди навколишнього природного середовища утворюються у складі бюджету відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, згідно з чинним законодавством. Органи місцевого самоврядування є отримувачем коштів, які надійшли на відшкодування шкоди, заподіяної державі. Відповідно до п. 7 ч. 3\~ст. 29 Бюджетного кодексу України\~джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів (з урахуванням особливостей, визначених п. 1 ч. 2\~ст. 67-1 цього Кодексу) є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності. Пунктом 4 ч. 1\~ст. 69-1 Бюджетного кодексу України\~встановлено, що до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до бюджетів місцевого самоврядування (крім бюджетів міст Києва та Севастополя) - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків. Отже, шкода, заподіяна порушенням природоохоронного законодавства відшкодовується шляхом перерахування коштів на єдиний розподільчий казначейський рахунок відповідної місцевої ради на адміністративній території якої скоєно правопорушення на користь зведеного бюджету, із якого місцевим органом Державної казначейської служби в подальшому розподіляються конкретні суми коштів до Державного, обласного та місцевого бюджетів у вказаному вище співвідношенні. Наведене відповідає правовому висновку Верховного Суду, викладеному у постанові від 27.06.2018 року по справі № 364/1080/16-ц. Положеннями\~ст. 4 ЦПК України\~визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Так, статтею 131-1 Конституції України на прокуратуру покладено функцію представництва інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Відповідно до ч. 3 ст. 23 закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Відповідний висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18. За п. 76-77 зазначеної постанови Великої Палати Верховного Суду прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу. Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк. Судом встановлено, що підставою для звернення до суду з позовною заявою про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу прокурор зазначив усвідомлену пасивну поведінку Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області, її бездіяльність, що свідчить про неналежне виконання покладених на неї обов`язків щодо захисту інтересів держави. Крім того, прокурор зазначає, що Віньковецька селищна рада самостійно не вживає заходів для стягнення завданих навколишньому природному середовищу збитків. Відповідно до п. 2 ст. 4 п. п. ґ) абз. 1, 5 Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.2017 року № 275 (далі Держекоінспекція), Держекоінспекція України відповідно до покладених завдань здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства про охорону, захист, використання та відтворення лісів. Верховний суд у своїй постанові у справі № 175/2209/19 від 22.02.2023 року висловив наступну позицію. Згідно із пунктом 3\~статті 131-1 Конституції України\~прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Прокуратура України становить єдину систему, яка в порядку, передбаченому цим Законом, здійснює встановлені\~Конституцією України\~функції, зокрема, з метою захисту загальних інтересів суспільства та держави (стаття 1 Закону України «Про прокуратуру»\~тут і надалі у редакції, чинній на час подання позовної заяви). Відповідно до частини третьої\~статті 56 ЦПК України\~у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах (частина четверта\~статті 56 ЦПК України). Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених\~статтею 185 цього Кодексу. Відповідно до абзаців першого і другого частини третьої\~статті 23 Закону України «Про прокуратуру»\~прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті. Отже, прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах; 2) якщо немає органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах (постанова Великої Палати Верховного Суду від 26 червня 2019 року в справі № 587/430/16-ц (пункт 37)). Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва (абзаци перший-другий частини четвертої\~статті 23 Закону України «Про прокуратуру»). Вказаним приписам кореспондують відповідні приписи\~ЦПК України: прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених\~статтею 185 цього кодексу\~(частина четверта\~статті 56 ЦПК України). Такий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року в справі № 553/2759/18 (провадження № 14-43цс19). Оскільки Віньковецька селищна рада є органом місцевого самоврядування, що представляє відповідну територіальну громаду, суб`єктом комунальної власності, до відання якого згідно з\~ст. 33 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»\~та\~ст. 15 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»\~також входить здійснення контролю за додержанням природоохоронного законодавства, використанням і охороною природних ресурсів (правопорушення було вчинене на території цієї ради), самостійно не реалізувала своє процесуальне право на подання позову, то у відповідності до положень\~ст.23 ЗУ «Про прокуратуру»\~та\~ст. 56 ЦПК України\~є всі підстави для підтвердження представництва прокурором інтересів держави в суді. Викладене узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 26.05.2020 року по справі №912/2385/18. Таким чином наявні підстави для представництва інтересів держави у суді прокурором. Згідно з ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. При зверненні до суду з позовом позивачем сплачено 2684 грн судового збору відповідно до платіжної інструкції № 1726 від 11.08.2023 року. Позов прокурора задоволено на 51,47 % (14857 грн. 66 коп. * 100: 28868 грн. 39 коп.), а тому з відповідача на користь Хмельницької обласної прокуратури відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України підлягає стягненню судовий збір в сумі 1381 грн. 45 коп. (2684 грн. 00 коп. х 51,47 %). На підставі ст. ст. 22,\~1166 ЦК України, п.7 ч. 3 ст. 29\~та п. 4 ч. 1 ст.69-1 БК України, ст. ст. 15,\~19,\~47,\~68,\~69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»,\~ст. 40 Закону України «Про рослинний світ», ст. ст. 6,\~10,\~33 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», ст. ст. 1, 23 закону України «Про прокуратуру»,

Outcome: partial