Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-02 00:00:00

У липні 2023 року [PERSON] звернулась до Подільського районного суду м. Києва із вищевказаною позовною заявою. В обґрунтування заявлених вимог позивачка зазначає, що остання є дочкою [PERSON] , яка померла [INFO] . Окрім цього, [INFO] помер батько позивача [PERSON] . Після смерті матері відкрилась спадщина, зокрема у виді квартири [ADDRESS] , де спадкодавець проживала до дня смерті. У зв`язку з цим, позивачка звернулась із заявою про прийняття спадщини до Третьої Київської державної нотаріальної контори, де отримала відмову, оскільки правовстановлюючий документ на вищевказану квартиру відсутній. Квартира [ADDRESS] . На підставі рішення виконкому Київської міської Ради народних депутатів від 24.01.1989, [PERSON] було видано ордер на жиле приміщення № Ж 072926, на сім`ю, що складалась з трьох людей: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . На сьогоднішній день квартирою користується позивач, сплачує квартплату та комунальні послуги, здійснює всі поточні платежі. Спадкодавець, як член ЖБК, повністю сплатила пайовий внесок за квартиру, а тому вона входить до складу спадщини після її смерті. У зв`язку з тим, що нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, позивач звертається до суду з даним позовом. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.07.2023 визначено головуючого суддю Рибалка Ю.В. Ухвалою судді Подільського районного суду м. Києва Рибалка Ю.В. від 29.08.2023 зазначену позовну заяву прийнято до розгляду за правилами загального позовного провадження. 03.10.2023 від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.01.2024, цивільну справу № 758/8549/23 передано судді Подільського районного суду м. Києва Петрову Д. В., оскільки суддю Рибалка Ю.В. відраховано зі штату Подільського районного суду м. Києва, згідно Наказу № 4/02-02 від 11 січня 2024 року «Про відрахування зі штату Подільського районного суду м. Києва судді Автозаводського районного суду міста Кременчука Полтавської області Рибалки Ю.В.». Ухвалою судді Подільського районного суду м. Києва Петрова Д.В. від 23.01.2024 зазначену позовну заяву прийнято до розгляду за правилами загального позовного провадження. 21.02.2024 від представника третьої особи на адресу суду надійшли письмові пояснення, щодо суті заявлених позовних вимог. В судове засідання позивачка не з`явилися, до суду подала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила їх задовольнити. Представник відповідача Київської міської ради в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином відповідно до вимог ст. 128 ЦПК України. До суду надіслав відзив, в якому зазначив, що просить розглянути справу за відсутності представника Київської міської ради, за наявними документами та доказами, враховуючи фактичні обставини справи та ухвалити рішення відповідно до норм діючого законодавства. Представник третьої особи Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи за його відсутності. Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до спірних правовідносин, дійшов до наступного висновку. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується даними свідоцтва про смерть від 21.10.1996 серії [NUMBER] , виданого Відділом реєстрації актів громадянського стану Подільського району м. Києва. [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується даними свідоцтва про смерть від 20.10.2021 серії [NUMBER] , виданого Київським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина, зокрема у виді квартири [ADDRESS] , де спадкодавець проживала до дня смерті. У зв`язку з цим, позивачка звернулась із заявою про прийняття спадщини до Третьої Київської державної нотаріальної контори, де отримала відмову, оскільки правовстановлюючий документ на вищевказану квартиру відсутній. Як вбачається з постанови про відмову у вчинені нотаріальних дій від 12.03.2014, [PERSON] , у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] відмовлено, у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів на спадкове майно. Квартира [ADDRESS] . На підставі рішення виконкому Київської міської Ради народних депутатів від 24.01.1989, [PERSON] було видано ордер на жиле приміщення № Ж 072926, на сім`ю, що складалась з трьох людей: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Вказана квартира розташована на 16 поверсі 16-ти поверхового будинку. Квартира 3-х кімнатна, загальною площею 78,2 кв. м. та житловою площею - 43,8 кв. м., ізольована, складається із окремих кімнат, кухні, коридора, туалету, ванної кімнати, балкона. На сьогоднішній день квартирою користується позивач, сплачує квартплату та комунальні послуги, здійснює всі поточні платежі. Згідно із звітом про оцінку майна від 16.08.2023, виконаного ТОВ «Нерухомість Дельта», ринкова вартість квартири [ADDRESS] , загальною площею 82,1 кв. м, станом на 16.08.2023 становить 2 174 480 грн. Ринкова вартість 1/1 даної квартири становить 2 174 480 грн. Отже таким чином, позивач вичерпав всі можливості, щодо позасудового вирішення ситуації, що склалась і вимушена звертатись за захистом своїх прав та інтересів до суду. Вказані правовідносини регулюються Цивільним кодексом України (далі - ЦК України). Згідно зі ст. 316 ЦК України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. У відповідності до ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Статтею 319 ЦК України гарантовано власнику здійснення його прав власності: володіти, користуватися, розпоряджатися своїм майном на власний розсуд, вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Відповідно до ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, та право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Згідно з ч. 1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Згідно з ч. 2 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права. Статтею 392 ЦК України встановлено, що власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою. Відповідно до ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно із ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Відповідно до ч. 4 ст. 1266 ЦК України двоюрідні брати та сестри спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (тітці, дядькові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини. Згідно частинами 1, 3 ст. 1296 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Згідно ст. 392 ЦК України, власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Так, у спорах про визнання права власності на спадкове майно в якості належного відповідача не може розглядатись нотаріус або орган державної реєстрації прав. Якщо зазначені особи та органи відмовляють у вчиненні покладених на них нотаріальних дій чи здійсненні державної реєстрації, така відмова може бути оскаржена в судовому порядку, за умови відсутності спору про право на спадщину. Якщо право власності на житловий будинок, споруду підтверджується належними правовстановлюючими документами на час виникнення права власності на будівлі, споруди, органи місцевого самоврядування зобов`язані видати довідку про належність житлового будинку на праві приватної власності спадкодавцеві, а нотаріус зобов`язаний прийняти таку довідку разом із іншими правовстановлюючими документами для видачі свідоцтва про право на спадщину (п. 216 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України). При дотриманні названих умов, у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину, особа може звернутися до суду шляхом оскарження дій нотаріуса за правилами позовного провадження. За відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Таким чином, відповідачем у даній справі є Київська міська рада. Згідно ч. 1 ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Згідно абз. 3 ч. 2 ст. 331 ЦК України, якщо право власності на нерухоме майно відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації. Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Згідно із ст. ст. 26, 27 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», записи до Державного реєстру прав вносяться на підставі прийнятого рішення про державну реєстрацію прав, а також, що Державна реєстрація права власності та інших речових прав, крім державної реєстрації права власності на об`єкт незавершеного будівництва, зокрема, проводиться на підставі рішення суду, що набрало законної сили, щодо права власності та інших речових прав на нерухоме майно. За таких обставин, враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що, позовні вимоги [PERSON] до Київської міської ради, третя особа: Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання права власності в порядку спадкування, підлягають задоволенню. На підставі викладеного та

Outcome: approved