Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-27 00:00:00

Описова частина Короткий зміст позовної заяви В липні 2023 року представник позивача [PERSON] адвокат Мотуз О.В. звернувся до суду зі зміненою позовною заявою до [PERSON] та [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири. В обґрунтування позовних вимог зазначає, що [PERSON] є власником кімнати у гуртожитку [ADDRESS] . 06 березня 2023 року у будинку [ADDRESS] у кімнаті 520 виникло затоплення, причина затоплення в результаті течі під сидячою ванною в санвузлі кімнати 620,що є внутрішньоквартирним обладнанням (внутрішньоквартирне розведення). Згідно Акту про залиття кімнати 520 від 13.06.2023р. встановлено: в кімнаті 520 виникло затоплення, у санвузлі на стінах та стелі спостерігаються сліди затікання. Умови складання акту про залиття квартири, які передбачені чинним законодавством, дотримані в повній мірі. Члени комісії, які складали Акт, намагалися ознайомити з даним Актом осіб, які проживають у кімнаті 620, але від підпису особи, які проживають у кімнаті 620 відмовились. Згідно ордерів, які видані на право зайняття розміром ліжко-місце підтверджується право [PERSON] та [PERSON] (надалі Відповідачі) на проживання у даній кімнаті. Тому саме дані особи зобов`язані відшкодувати збитки внаслідок залиття кімнати №520. Згідно висновку експерта з питань будівельно-технічної експертизи щодо визначення вартості ремонтно-відновлювальних робіт, проведення яких необхідно для усунення пошкоджень, які виникли унаслідок залиття житлової кімнати [ADDRESS] від 17.04.2023р., згідно якого вартість ремонтно-відновлювальних робіт, проведення яких необхідно для усунення пошкоджень, які виникли внаслідок залиття житлової квартири, що розташована за адресою: [ADDRESS] становить 26\~317,00 грн. За послугу по проведення експертизи позивач сплатив 3000,00грн. Згідно висновку експерта, пошкодження мають наступні приміщення(на час дослідження березень-квітень 2023р.) темні плями на стелі та стінах, відшарування шару штукатурки та фарби. Стеля поверхня поштукатурена, пофарбована (маються сліди плісняви,руйнування штукатурного шару,темні сліди рідини на поверхні стель); стіни поверхня поштукатурена, пофарбована (маються сліди плісняви,руйнування штукатурного шару,темні сліди рідини на поверхні стін); підлоги керамічна плитка(без видимих пошкоджень); дверний проріз (без видимих пошкоджень). Житлова площа: стеля поверхня поштукатурена, пофарбована (маються сліди плісняви,руйнування штукатурного шару,темні сліди рідини на поверхні стель);стіни оздоблені шпалери (мають сліди відшарування шпалер, але скоріш від давності ніж від дії рідини, на стінах плями від рідини відсутні); підлоги без видимих пошкоджень. Отже, висновок експерта є належним та допустимим доказом, оскільки містить всю необхідну інформацію про ремонтно-відновлювальні роботи. Внаслідок залиття квартири в результаті винних та неправомірних дій Відповідачів, в кімнаті позивача відчувається сирість, волога та запах плісняви. В квартирі умови стали гіршими для життя. Отже, позивач має право на відшкодування майнової шкоди. Затоплення кімнати призвело до змін в житті позивача, оскільки цим викликана необхідність проведення робіт по її відновленню, позивачу потрібно докладати додаткові зусилля для нормалізації свого життя, усувати наслідки заподіяної шкоди, вимушеність проживання у квартирі, яка піддалася затопленню (вологість, пліснява). Залиття кімнати створило для позивача дискомфорт та нервове напруження, оскільки він постійно відчуває в кімнаті сирість, вологу та запах плісняви. Проживання в таких умовах негативно впливає на стан здоров`я позивача. Крім того, кімната у гуртожитку, яка була затоплена, є єдиним житлом позивача. Крім того, позивачеві було заподіяно моральну шкоду, яка полягає в тому, що він пережив стрес, який супроводжувався нервовим навантаженням, моральним стражданням, станом постійної тривоги, переживанням пов`язаним з залиттям його житла. Позивач вимушений докладати додаткових зусиль для організації повсякденного життя в умовах пошкодженого, залитого, з запахом плісняви житла. Позивач змушений перейматись питаннями ремонту пошкодженої кімнати, при цьому він не мав б цього робити у випадку якби Відповідачі не порушили його права. Всі викладені обставини викликають у позивача безсоння, постійні головні болі, надмірні хвилювання. Враховуючи викладене, просить суд стягнути солідарно з [PERSON] та [PERSON] на користь [PERSON] у якості відшкодування майнової шкоди суму грошових коштів у розмірі 26 317,00 грн. та у якості відшкодування моральної шкоди суму грошових коштів у розмірі 50 000 (п`ятдесят тисяч) гривень 00 копійок, а також відшкодування понесених витрат на виготовлення висновку експерта з питань будівельно-технічної експертизи щодо визначення вартості ремонтно-відновлювальних робіт, проведення яких необхідно для усунення пошкоджень, які виникли унаслідок залиття житлової кімнати [ADDRESS] , вартістю 3000,00 грн. Стягнути солідарно з [PERSON] та [PERSON] на користь [PERSON] сплачений судовий збір, а також відшкодування судових витрат. Аргументи учасників справи Від відповідача по справі [PERSON] 25 березня 2024 року надано відзив на позовну заяву, в обґрунтування якого зазначає, що до затоплення кімнати позивача ніякого відношення не має. Відповідач [PERSON] прописаний в кімнаті № [NUMBER] , але не проживає. Враховуючи доводи, зазначені у відзиві, просить суд відмовити в задоволенні позовної заяви у повному обсязі. Відповідач [PERSON] в судові засідання не з`явився, відзиву на позовну заяву не надходило. В судовому засіданні позивач [PERSON] та його представник адвокат Мотуз О.В., кожен окремо, обставини, викладені у позовній заяві підтримали, просили задовольнити позовну заяву у повному обсязі. Відповідач [PERSON] заперечував проти задоволення позову в повному обсязі. Відповідно до ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу у порядку спрощеного позовного провадження за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. Рух по справі Ухвалою суду від 15 червня 2023 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за позовною заявою адвоката Мотуз Олександра Володимировича, який діє в інтересах [PERSON] до Виконавчого комітету Металургійної районної у місті ради про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири. Розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін (а.с.36). Ухвалою суду від 18 серпня 2023 року прийнято заяву адвоката Мотуз Олександра Володимировича про уточнення позовних вимог та заміну неналежного відповідача у цивільній справі №210/3107/23 за позовом адвоката Мотуз Олександра Володимировича, який діє в інтересах [PERSON] до Виконавчого комітету Металургійної районної у місті ради про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири. Замінити неналежного відповідача - Виконавчий комітет Металургійної районної у місті ради на належних відповідачів [PERSON] ( [ADDRESS] ), [PERSON] ( [ADDRESS] ) (а.с.83). Ухвалою суду від 29 листопада 2023 року зупинено провадження у цивільній справі\~за\~позовом адвоката Мотуз Олександра Володимировича, який діє в інтересах [PERSON] до [PERSON] ,\~ [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири до припинення перебування відповідача [PERSON] у складі Збройних Сил України\~або інших утворених відповідно до закону військових формувань, що переведені на воєнний стан (а.с.111-112). Постановою Дніпровського апеляційного суду від 20 лютого 2024 року апеляційну скаргу [PERSON] задоволено. Ухвалу Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 29 листопада 2023 року про зупинення провадження у справі скасовано. Справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції (а.с.138-144). Ухвалою суду від 29 лютого 2024 року відновлено провадження у справі, розгляд справи ухвалено проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін (а.с.150). Фактичні обставини справи, встановлені судом. Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що [PERSON] є власником кімнати [ADDRESS] загальною площею 16,0 кв.м., жилою площею 11,4 кв.м. Цей факт підтверджується свідоцтвом про право власності, інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна (а.с.6, 10). Відповідно до Технічного паспорту на кімнату №520 у гуртожитку [ADDRESS] , плану кімнати, кімната розташована на 5 поверсі 9-ти поверхового будинку і складається з 1 кімнат житловою площею 11,4 кв.м (а.с.7,8). Згідно Акту про залиття квартири [ADDRESS] від 13.03.2023 року, комісія у складі начальника дільниці №4 «Сітісервіс-КР» [PERSON] , майстра дільниці №4 [PERSON] , слюсаря дільниці №4 [PERSON] склала даний акт про те, що 06 березня 2023 року в будинку [ADDRESS] сталось затоплення, в санвузлі, на стінах і стелі спостерігаються сліди затікання. Причина затоплення: затоплення сталось в результаті течі під «сидячою ванною» в санвузлі кв. [ADDRESS] , що являється внутрішньо квартирним обладнанням (внутрішньо квартирна розводка). Рекомендації комісії: жителям квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] рекомендується вирішити спірне питання в досудовому порядку, або через суд. З актом ознайомлений житель кв. [ADDRESS] [PERSON] , жителі кв. [ADDRESS] від підпису відмовились (а.с.11). Згідно висновку експерта з питань будівельно-технічної експертизи щодо визначення вартості ремонтно-відновлювальних робіт, проведення яких необхідно для усунення пошкоджень, які виникли унаслідок залиття житлової кімнати [ADDRESS] від 17.04.2023р., складеного судовим експертом [PERSON] , пошкодження мають наступні приміщення (на час дослідження березень-квітень 2023р.) темні плями на стелі та стінах, відшарування шару штукатурки та фарби. Стеля поверхня поштукатурена, пофарбована (маються сліди плісняви,руйнування штукатурного шару,темні сліди рідини на поверхні стель); стіни поверхня поштукатурена, пофарбована (маються сліди плісняви,руйнування штукатурного шару,темні сліди рідини на поверхні стін); підлоги керамічна плитка(без видимих пошкоджень); дверний проріз (без видимих пошкоджень). Житлова площа: стеля поверхня поштукатурена, пофарбована (маються сліди плісняви,руйнування штукатурного шару,темні сліди рідини на поверхні стель); стіни оздоблені шпалери (мають сліди відшарування шпалер, але скоріш від давності ніж від дії рідини, на стінах плями від рідини відсутні); підлоги без видимих пошкоджень. Вартість ремонтно-відновлювальних робіт, проведення яких необхідно для усунення пошкоджень, які виникли внаслідок залиття житлової квартири, що розташована за адресою: [ADDRESS] становить 26\~317,00 грн. (а.с.12-24). За послугу по проведенню експертизи [PERSON] сплатив на рахунок ФОП [PERSON] 3000,00грн., що підтверджується копією рахунку № [NUMBER] від 30.03.2023 та копією квитанції №0.0.2925937202.1 від 30.03.2023 (а.с.26-27). Згідно листа за вих.№386 від 18.04.2023, ТОВ «Сітісервіс-КР» зазначає, що надає для мешканців гуртожитку виключно житлово-комунальні послуги та не є володільцем відповідної бази даних щодо прав особи на нерухоме майно (а.с.28). На адвокатський запит [PERSON] щодо надання інформації з приводу осіб, які проживають у кв. [ADDRESS] , Виконавчий комітет Металургійної районної у місті ради повідомленням від 30.05.2023 за вих.№20/35-1481 зазначає, що кімната [ADDRESS] та видана відповідно до договору найму особам, які займають ліжко-місця, та на підставі ЗУ «Про захист персональних даних» виконком не має законодавчих підстав для поширення інших даних, які запитуються і не ї персональними відносно фізичних осіб, що не є суб`єктами звернення (а.с.29-30). 23 травня 2023 року позивач [PERSON] уклав договір про надання правової допомоги з Адвокатським об`єднанням «Фаворит», відповідно до умов якого вказане адвокатське об`єднання зобов`язалось надавати позивачу правову допомогу, а позивач зобов`язався оплачувати її на умовах, визначених договором. У додатку № 1 до договору сторони погодили договірну вартість правової допомоги. Клієнт здійснює оплату на користь Об`єднання щодо консультацій правового характеру на суму 1000,00 грн., щодо складання позовної заяви на суму 4000,00 грн., щодо складання адвокатського запиту на суму 2500,00 грн., представництво інтересів в суді від 2000,00 грн. за кожне судове засідання (а.с.31-32). [PERSON] 11.08.1998 року видано ордер №0097 на житлову площу в гуртожитку, а саме на кімнату [ADDRESS] (а.с.40). [PERSON] 14.08.2012 року видано ордер №62 на житлову площу в гуртожитку, а саме на кімнату [ADDRESS] (а.с.41). Згідно Довідки про реєстрацію місця проживання особи від 17.06.2021 року №4420/1666, [PERSON] [INFO] , зареєстрований за адресою: [ADDRESS] з 18.12.2012 року по теперішній час (а.с.159). Мотивувальна частина Позиція суду та застосовані норми права Згідно частини першої статті 15, частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, в тому числі, і відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди, а також відшкодування моральної (немайнової шкоди). Відповідно до частини другої статті 11 ЦК України однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, а отже підставою цивільно-правової відповідальності, як обов`язку відшкодувати шкоду, є заподіяння майнової (матеріальної) та моральної шкоди. Зобов`язання із заподіяння шкоди це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі. Загальні підстави відповідальності за завдану майнову і моральну шкоду передбачені нормами статей 1166, 1167 ЦК України, відповідно до яких шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала, за наявності вини. Відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, до яких законодавець відносить: наявність шкоди, протиправну поведінку заподіювача шкоди, причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача і вину. Для застосування такого заходу відповідальності, як відшкодування шкоди слід встановити наявність у діях винної особи усіх чотирьох елементів складу цивільного правопорушення (протиправної поведінки), ступінь її вини у розумінні статті 1193 ЦК України. При цьому, встановлення прямого причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи, яка завдала шкоди, та збитками потерпілої сторони є важливим елементом доказування наявності реальних збитків. Слід довести, що протиправна дія чи бездіяльність є причиною, а збитки, яких зазнала потерпіла особа, - наслідком такої протиправної поведінки. Причинний зв`язок між протиправним діянням заподіювача шкоди та шкодою, завданою потерпілому, є однією з обов`язкових умов настання деліктної відповідальності. Визначення причинного зв`язку є необхідним як для забезпечення інтересів потерпілого, так і для реалізації принципу справедливості при покладенні на особу обов`язку відшкодувати заподіяну шкоду. Отже, відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, до яких законодавець відносить: наявність шкоди; протиправну поведінку заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вину. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. Питання про наявність або відсутність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи і шкодою має бути вирішено судом шляхом оцінки усіх фактичних обставин справи. Згідно із статтею 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є витрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). У частині третій статті 12, частині першій статті 81 ЦПК України закріплено загальне правило розподілу обов`язків з доказування,\~а саме кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом, у тому числі випадків наявності підстав звільнення від доказування. Конкретні доказові презумпції передбачені нормами матеріального права. Так, особливістю деліктної відповідальності за завдану шкоду є презумпція вини. Відповідно до частини другої статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Тобто, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу, а позивач у свою чергу повинен довести наявність шкоди та її розмір. Як встановлено судом, [PERSON] є власником кімнати [ADDRESS] , відповідачі [PERSON] та [PERSON] зареєстровані у кімнаті №620 даного гуртожитку. За статтею 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач зобов`язаний:\~своєчасно вживати заходів до усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з його вини;\~забезпечувати цілісність обладнання приладів (вузлів) обліку комунальних послуг відповідно до умов договору та не втручатися в їхню роботу;\~власним коштом проводити ремонт та заміну санітарно-технічних приладів і пристроїв, обладнання, іншого спільного майна, пошкодженого з його вини, яка доведена в установленому законом порядку;\~дотримуватися правил безпеки, зокрема пожежної та газової, санітарних норм;\~допускати у своє житло (інший об`єкт нерухомого майна) управителя, виконавців комунальних послуг або їхніх представників у порядку, визначеному законом і договорами про надання відповідних житлово-комунальних послуг, для ліквідації аварій, усунення неполадок санітарно-технічного та інженерного обладнання, його встановлення і заміни, проведення технічних та профілактичних оглядів і перевірки показань приладів - розподілювачів теплової енергії та/або вузлів обліку, що забезпечують індивідуальний облік споживання відповідної комунальної послуги у квартирі (приміщенні) багатоквартирного будинку;\~дотримуватися вимог житлового та містобудівного законодавства під час проведення ремонту чи реконструкції житла (іншого об`єкта нерухомого майна), не допускати порушення законних прав та інтересів інших учасників відносин у сфері житлово-комунальних послуг;\~забезпечити своєчасну підготовку об`єктів, що перебувають у його власності, до експлуатації в осінньо-зимовий період\~. Системний аналіз зазначених положень законодавства у взаємозв`язку із положеннями статті 1166 ЦК України дає підстави для висновку, що власник квартири зобов`язаний утримувати дане майно, у тому числі інженерно-технічне обладнання, у належному стані, своєчасно усувати недоліки у його роботі, а також самовільно не втручатися у внутрішньобудинкову систему централізованого теплопостачання. Майнова шкода, завдана іншим особам у зв`язку з невиконанням таких обов`язків, підлягає відшкодуванню власником. З урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі.\~Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі (стаття 1192 ЦК України). Відповідно до принципу диспозитивності цивільного судочинства (стаття 13 ЦПК України), суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. За положеннями статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами:\~1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Так, факт залиття 06 березня 2023 року кімнати №520 підтверджується Актом про залиття, складеним 13 березня 2023 року комісією у складі начальника дільниці №4 «Сітісервіс-КР» [PERSON] , майстра дільниці №4 Останньої Є.В., слюсаря дільниці №4 [PERSON] . Затоплення відповідно до Акту сталось в результаті течі під «сидячою ванною» в санвузлі кімнати №620, що являється внутрішньо квартирним обладнанням (внутрішньо квартирна розводка). Зазначений Акт складений у відповідності до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими\~наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 (далі - Правила) передбачено, що в разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). В додатку № 4 до Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Розмір збитків,\~завданих внаслідок\~залиття квартири\~позивача,\~визначений Висновком експерта з питань будівельно-технічної експертизи №23-23, згідно якого вартість ремонтно-відновлювальних робіт, проведення яких необхідно для усунення пошкоджень, які виникли внаслідок залиття житлової квартири, що розташована за адресою: [ADDRESS] становить 26\~317,00 грн. (а.с.12-24). У свою чергу відповідачами не спростовано належними та допустимими доказами своєї вини у залитті квартири позивача, хоча це є їх процесуальним обов`язком, оскільки у спірних правовідносинах діє презумпція заподіювача шкоди. Таким чином, оскільки факт залиття квартири позивача є доведений належними і допустимими доказами у справі, розмір завданої шкоди відповідачами під час розгляду справи не спростований і встановлений на підставі Висновку експерта на замовлення позивача, а відповідачами не надано висновок експерта із цього самого питання, не заявлялося клопотання про призначення будівельно-технічної експертизи і ніяким чином не обґрунтовано, що вищевказаний Висновок викликає сумніви щодо його правильності, суд виходить із встановленого в зазначеному у Висновку розміру майнового збитку в сумі 26317,00 грн, а також доведених позивачем понесених\~витрат на виготовлення даного Висновку в сумі\~3 000 грн. (згідно рахунку та квитанції про оплату послуг експерта (а.с.26,27). З врахуванням обставин справи, дослідивши наявні у справі докази, надавши їм належну оцінку, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог в частині солідарного стягнення з відповідачів на користь позивача майнової шкоди завданої внаслідок залиття квартири в розмірі 26\~317,00 гривень та витрат на виготовлення Висновку експерта у розмірі 3000,00 гривень. Щодо відшкодування моральної шкоди суд зазначає наступне. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування (частина четверта статті 23 ЦК України). Європейський суд з прав людини у справі «Тома проти Люксембурга» (2001 рік), використав принцип, по якому сам факт визнання порушеного права є достатнім для справедливої сатисфакції. Під моральною шкодою необхідно розуміти втрати немайнового характеру, внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства, моральна шкода може полягати у моральних переживаннях у зв`язку із знищенням чи пошкодженням майна, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків. У відповідності до частини третьої, п`ятої статті 23 ЦК України розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Суд повинен з`ясувати, зокрема, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Європейський суд з прав людини вказує, що оцінка моральної шкоди по своєму характеру є складним процесом, за винятком випадків коли сума компенсації встановлена законом (справа «Станков проти Болгарії», № 68490/01, § 62, ЄСПЛ, від 12 липня 2007 року). Гроші виступають еквівалентом моральної шкоди. Грошові кошти, як загальний еквівалент всіх цінностей, в економічному розумінні «трансформують» шкоду в загальнодоступне вираження, а розмір відшкодування «обчислює» шкоду. Розмір визначеної компенсації повинен, хоча б наближено, бути мірою моральної шкоди та відновлення стану потерпілого. При визначенні компенсації моральної шкоди складність полягає у неможливості її обчислення за допомогою будь-якої грошової шкали чи прирівняння до іншого майнового еквіваленту. Тому грошова сума компенсації моральної шкоди є лише ймовірною, і при її визначенні враховуються характер правопорушення, глибина фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступінь вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, інші обставин, які мають істотне значення, вимоги розумності і справедливості (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 25 травня 2022 року в справі № 487/6970/20 (провадження № 61-1132св22). Абзац другий частини третьої статті 23 ЦК України, у якому вжитий термін «інші обставини, які мають істотне значення» саме тому і не визначає повний перелік цих обставин, оскільки вони можуть різнитися залежно від ситуації кожного потерпілого, особливості якої він доводить суду. Обсяг немайнових втрат потерпілого є відкритим, і в кожному конкретному випадку може бути доповнений обставиною, яка впливає на формування розміру грошового відшкодування цих втрат. Розмір відшкодування моральної шкоди перебуває у взаємозв`язку з фізичним болем, моральними стражданнями, іншими немайновими втратами, яких зазнала потерпіла особа, а не із виключністю переліку та кількістю обставин, які суд має врахувати (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 29 червня 2022 року в справі № 477/874/19 (провадження № 14-24цс21). При визначенні розміру моральної шкоди суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Зміст понять «розумність» та «справедливість» при визначенні розміру моральної шкоди розкривається і в рішеннях Європейського Суду, який при цьому виходить з принципу справедливої сатисфакції, передбаченої статтею 41 Конвенції. Зокрема, рішеннях «Тома проти Люксембургу», «Калок проти Франції» (2000) та «Недбала проти Польщі», Європейський Суд дійшов висновку, що сам факт визнання порушеного права є адекватним засобом для згладжування душевних страждань і справедливої сатисфакції. Верховний Суд у постанові від 14 лютого 2018 року в справі №?686/10520/15-ц зауважував, що\~розв`язуючи спір щодо відшкодування моральної шкоди, колегія суддів зважає на тривалість порушення прав позивача, час та зусилля, які потрібні для відновлення попереднього стану, глибину його душевних та психічних страждань, пов`язаних із пошкодженням майна, порушення нормального ритму життя, тяжкість вимушених змін (неможливість користування належним позивачу майном). Виходячи із презумпції того, що порушення прав людини прямо суперечить головним конституційним нормам і завжди викликає у людини негативні емоції, ураховуючи характер страждань позивача у даній справі, обсяг заподіяної шкоди та виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості, відповідно до вимог статей 23, 1167 ЦК України та з урахуванням роз`яснень, викладених у постанові Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» (зі змінами й доповненнями), суд доходить до висновку, що позивачу спричинені душевні страждання, яких він зазнав з огляду на залиття квартири, та у даному випадку обґрунтованою, справедливою і співрозмірною грошовою компенсацією завданої позивачу моральної шкоди, є сума в 5 000,00 гривень. Підсумовуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне позовні вимоги [PERSON] задовольнити частково, солідарно стягнувши з відповідачів на його користь у рахунок відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок залиття квартири 26317,00 гривень, у якості відшкодування моральної шкоди суму грошових коштів у розмірі 5000,00 гривень та в рахунок відшкодування понесених витрат на виготовлення висновку експерта з питань будівельно-технічної експертизи щодо визначення вартості ремонтно-відновлювальних робіт суму грошових коштів у розмірі 3000,00 гривень. Щодо судових витрат Відповідно до п.1 ч.2, ч.1\~ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача. На підставі викладеного і

Outcome: partial