Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-02 00:00:00

що позивач звернулась до суду із вищевказаним позовом. Позовну вимогу обґрунтовує тим, що вона являється наймачем житлового приміщення в гуртожитку за адресою в [ADDRESS] , загальною площею 33,80 м кв, що знаходиться в даний час в управлінні (обслуговуванні) КП «УК «Добродім». Дане приміщення було надано для проживання їй з сім`єю у 1989 році. З того часу вона проживає та зареєстрована у цьому житловому приміщенні. Крім неї, в даному житлі на сьогоднішній день зареєстровано проживання: її сина - [PERSON] , [INFO] . Також в квартирі зареєстровано проживання відповідача по справі її колишнього чоловіка [PERSON] , [INFO] , з яким шлюб розірвано 08.07.2003. Після розірвання шлюбу відповідач проживав в житлі лише епізодично, а з 2019 року він взагалі перестав проживати в спірному житловому приміщенні. Факт не проживання відповідача більше 1 року по [ADDRESS] , підтверджується актом від 05.03.2024, складеним КП «УК «Добродім», та може бути підтверджений показами свідків. Так як відповідач без поважних причин не проживає в спірному житлі більше шести місяців, то він являється таким, що втратив право на користування даним житлом. Добровільно з реєстрації в спірному житлі відповідач не знявся, а тому вона змушена звертатися до суду. Просить визнати відповідача таким, що втратив право користування житловим приміщенням по [ADDRESS] . Ухвалою Калуського міськрайонного суду Івано-Франківської області від 20.03.2024 відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи. Представник позивачки адвокат Лютак Л.Л. в судове засідання не з`явилась, однак подала заяву про розгляд справи за її відсутності, позов підтримує, не заперечує щодо заочного розгляду справи. Відповідач в судове засідання не з`явився, хоча повідомлявся про час та місце розгляду справи у визначеному діючим законодавством порядку, в тому числі шляхом розміщення оголошення про час та місце розгляду справи на офіційному вебсайті «Судова влада України». Відповідач відзиву на позов у встановлені судом строки не подав, причини неявки в судове засідання не повідомив. Враховуючи вищенаведене, суд ухвалює заочне рішення, що передбачено положеннями статей 280, 281 ЦПК України. Третя особа [PERSON] у судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи за його відсутності, позов підтримує. Представник третьої особи Комунального підприємства «Управляюча компанія «Добродім» Калуської міської ради Андріїв М.О. в судове засідання не з`явилась, подала заяву про розгляд справи у її відсутності, при вирішенні спору покладається на розсуд суду. Представник третьої особи виконавчого комітету Калуської міської ради Захарія Т.П. в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи у його відсутності, не заперечує проти задоволення позову. Відповідно до частини першої статті 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. Згідно із ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до таких висновків. 4 жовтня 2023 року між виконавчим комітетом Калуської міської ради (наймодавець), з однієї сторони, та [PERSON] (наймач), з іншої сторони, укладено договір найму житла в гуртожитку комунальної власності міста Калуша. Пунктом 1.1 цього договору передбачено, що наймодавець надає наймачу та членам його сім`ї, яким у договорі зазначений [PERSON] , в користування житлове приміщення у гуртожитку за адресою в [ADDRESS] , яке складається з однієї кімнати загальною площею 33,80 м кв, терміном на один рік. Відповідно до висновку Верховного Суду, який викладено у постанові від 10 лютого 2021 року у справі № 522/5654/17 (провадження № 61-9662св20), з позовом про визнання особи такою, що втратила право користування житлом, можуть звертатися наймач, члени сім`ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов`язки, що випливають з договору найму жилого приміщення, а також власники жилого будинку (квартири). Свідоцтвом про розірвання шлюбу, серія І-НМ від 08.07.2003, підтверджується, що шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано, про що в книзі реєстрації актів про розірвання шлюбу 08.07.2003 зроблено запис за № 156. Як вбачається з довідки від 05.03.2024 № 1833/09.3-03, виданої Управлінням «Центр надання адміністративних послуг» виконавчого комітету Калуської міської ради, за адресою: [ADDRESS] , зареєстровані: [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] . На підставі судового наказу від 15.02.2023 у справі № 345/639/23 Калуського міськрайонного суду Івано-Франківської області з [PERSON] стягнуто на користь Комунального підприємства «Управляюча компанія «Добродім» Калуської міської ради 14\~594,01 грн. заборгованості зі сплати житлово-комунальних послуг за період з 01.01.2022 по 31.12.2022. Згідно Акту від 05.03.2024 № 4 про встановлення факту не проживання, встановлено, що [PERSON] за адресою в [ADDRESS] , не проживає більше одного року. Факт не проживання своїми підписами в акті підтвердили сусіди. За змістом статті 47 Конституції України, кожен має право на житло. Ніхто не може бути примусово позбавлений житла інакше, як на підставі закону за рішенням суду. Згідно зі статтею 64 ЖК України члени сім`ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов`язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім`ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов`язаннями, що випливають із зазначеного договору. До членів сім`ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім`ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. Якщо особи, зазначені в частині другій цієї статті, перестали бути членами сім`ї наймача, але продовжують проживати в займаному жилому приміщенні, вони мають такі ж права і обов`язки, як наймач та члени його сім`ї. Статтею 9 ЖК України передбачено, що ніхто не може бути обмежений в праві користування житловим приміщенням інакше як на підставах і в порядку, передбаченому законом, житлові права охороняються законом, за винятком випадків, коли вони використовуються проти їх призначення або з порушенням прав інших громадян. Відповідно до статті 71 ЖК України при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім`ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців. Якщо наймач або члени його сім`ї були відсутні з поважних причин понад шість місяців, цей строк за заявою відсутнього може бути продовжено наймодавцем, а в разі спору - судом. Згідно зі статтею 72 ЖК України визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку. Частина перша статті 81 ЦПК України визначає, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Отже, сторона, яка посилається на ті чи інші обставини, зобов`язана їх довести, надавши суду докази, на основі яких суд може отримати достовірні відомості про такі обставини. В іншому разі, за умови недоведеності тих чи інших обставин, суд вправі винести рішення у справі на користь протилежної сторони. Таким чином, доказування є юридичним обов`язком сторін і інших осіб, які беруть участь у справі. Відповідно до частини першої статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. У справах про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, на позивача покладається обов`язок із доведення відсутності відповідача у спірному приміщенні понад строк, із яким законом пов`язана можливість збереження права користування житлом за відсутнім наймачем (користувачем), а на відповідача, відповідно, покладається обов`язок із доведення поважності причин відсутності у спірному приміщенні понад встановлений законом строк. Такий правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду: від 12 січня 2021 року у справі № 344/7064/16-ц (провадження № 61-15204св20), від 02 грудні 2020 року у справі № 760/11141/19 (провадження № 61-23066св19), від 11 листопада 2020 року у справі № 619/40/17 (провадження № 61-10243св19), від 21 жовтня 2020 року у справі № 645/7374/18 (провадження № 61-10094св20). У цій справі позивачем доведено відсутність відповідача понад шестимісячний строк. Відповідач не надав доказів поважності причин відсутності у спірному приміщенні понад встановлений законом строк. За таких обставин суд вважає, що позов підлягає до задоволення.

Outcome: approved