Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-03 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить стягнути з відповідача завдану матеріальну шкоду в розмірі 516,00 грн, моральну шкоду у сумі 1\~000,00 грн, та вирішити питання розподілу судових витрат. Позов обґрунтовано тим, що позивач є власником квартири [ADDRESS] . Протягом останніх двох років квартиру позивача постійно затоплюють сусіди, що проживають у квартирі поверхом вище - №38, власником якої, відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, є [PERSON] . Позивач неодноразово звертався до відповідача з проханням слідкувати за станом сантехнічного обладнання в належній їй квартирі, а також відповідально користуватися водою, та кожного разу самостійно проводив ремонт у своїй квартирі. Проте, у 2023 році залиття квартири позивача відбувалося систематично. Вказані факти підтверджуються відповідними актами, що були складені ЖБК «Полісся», який є управителем будинку. Затоплення квартири позивача відбулося на початку серпня 2023 року та було зафіксоване актом, складеним ЖБК «Полісся» від 04.08.2023, та 22.08.2023, що підтверджується актом від 23.08.2023, а також 18.09.2023, що зафіксовано актом від 20.09.2023. Внаслідок затоплення у квартирі позивача потріскалась штукатурка в місці стику плит перекриття, а стеля на місці затоплення змінила колір, і, як наслідок, потребує проведення косметичного ремонту. Неодноразові звернення до відповідача з приводу необхідності усунення недоліків у квартирі позивача, які були спричинені залиттям його квартири, були залишені без реакції, тому позивач змушений звертатися до суду, з метою захисту своїх прав та законних інтересів. Відповідно до договірної ціни, що була погоджена між позивачем та ТОВ «Забудовник», вартість відновлювального ремонту стелі, після затоплення складає 516,00 грн. Крім того, внаслідок залиття квартири, позивачу було завдано моральну шкоду, яка виразилась у емоційному стресі, душевних стражданнях, негативних емоціях, переживаннях з приводу залиття та пошкодження квартири, через що остання стала непридатною для використання без проведення ремонту. Також через залиття було порушено звичний та розмірений спосіб життя позивача, виникла необхідність докладання додаткових зусиль для його нормалізації та витрачання свого власного дорогоцінного часу для вирішення проблем, пов`язаних з усуненням наслідків залиття. Відповідач добровільно завдану шкоду відшкодовувати не бажає. Ухвалою Богунського районного суду міста Житомира від 13.10.2023 відкрито провадження у справі, розгляд справи призначено у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін, надано сторонам строк для подання заяв по суті справи. 22.11.2023 від представника відповідача [PERSON] до суду надійшов відзив, у якому вказано, що відповідач позов не визнає, вимоги позову вважає безпідставними та необґрунтованими. Зазначено, що відповідно до актів від 04.08.2023 та від 23.08.2023, точний час виникнення залиття та його причину не вдалося встановити. У акті від 20.09.2023 зазначено, що у квартирі [ADDRESS] , що знаходиться поверхом вище, виявлено виток із систем водовідведення на підлозі. Вода потрапила на підлогу через засмічення загальної труби водовідведення між поверхами. Також у цих актах не відображено порядок огляду квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] , відсутні відомості про те, чи обстеження проводилось у присутності власників квартир, чому власника квартири [ADDRESS] не залучено до огляду, та у актах відсутні підписи власників квартир. На переконання представника відповідача, вказані акти не підтверджують вину [PERSON] у залитті квартири позивача. Відповідно до акту про залиття від 03.11.2023, у квартирі [ADDRESS] на момент перевірки (19.09.2023) внутрішньо будинкова система водопостачання та водовідведення знаходиться в належному стані, слідів пошкодження трубопроводів не виявлено. У квартирі наявні сліди затоплення, що виникли внаслідок засмічення загальної труби водовідведення. Затоплення сталося 19.09.2023 внаслідок потрапляння ганчірки з верхніх поверхів. На думку представника відповідача, вказаний акт підтверджує невинуватість [PERSON] у залитті квартири [ADDRESS] , оскільки причиною затоплення 19.09.2023 було потрапляння до загальної труби водовідведення ганчірки з верхніх поверхів, зокрема квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] . Позивач не довів, що саме відповідач завдала йому матеріальну та моральну шкоду внаслідок залиття квартири позивача. Також у відзиві вказано, що розмір витрат на професійну правову допомогу не підтверджений належними доказами, та є не співмірним зі складністю справи. У задоволенні позову представник відповідача просить відмовити. 28.11.2023 до суду надійшло клопотання від представника відповідача [PERSON] про виклик свідка [PERSON] . Протокольною ухвалою суду від 28.11.2023 клопотання про виклик свідка [PERSON] задоволено. 30.11.2023 від представника відповідача [PERSON] до суду надійшла заява про те, що протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду будуть подані докази розміру понесених судових витрат на правову допомогу. 07.12.2023 від представника позивача [PERSON] до суду надійшло клопотання, у якому він просив залучити до участі у справі третю особу на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Житлово-будівельний кооператив «Полісся». Протокольною ухвалою суду від 22.01.2024 залучено Житлово-будівельний кооператив «Полісся» до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору. 26.01.2024 до суду надійшло клопотання від представника відповідача [PERSON] про долучення до справи доказів, а саме копій актів від 21.12.2023, 29.12.2023 про залиття квартири [ADDRESS] , власником якої є [PERSON] 08.02.2024 до суду надійшли пояснення третьої особи, за змістом яких представник третьої особи [PERSON] вказує, що відповідно до вимоги Закону України «Про житлово-комунальні послуги», 12.06.2018 між ЖБК "Полісся" та уповноваженими особами від багатоквартирного будинку [ADDRESS] був укладений Типовий договір про надання послуги з управлі\-ння багатоквартирним будинком. Позивач [PERSON] на протязі серпня та вересня 2023 року тричі звертався із заявами до ЖБК «Полісся» з приводу затоплення квартири [ADDRESS] , власником якої являється позивач. Представниками кооперативу у складі комісії та за участі власника квартири [PERSON] , були проведені обстеження та зафіксовано сліди залиття на стелі та стіні у квартирі [ADDRESS] , про, що були складені відповідні Акти від 04.08.2023, від 23.08.2023 та від 20.09.2023. В актах від 04.08.2023 та від 23.08.2023 комісія не мала змоги встановити причини залиття, а в акті від 20.09.2023 було встановлено, що причиною залиття стало засмічення загальної труби водовідведення між поверхами та рекомендовано мешканцям будинку не допускати викидання твердих побутових відходів до системи водовідведення. Також від відповідача [PERSON] двічі на протязі 2023 надходили заяви до ЖБК «Полісся» із приводу затоплення квартири [ADDRESS] , власником якої є відповідач. На виконання заяви [PERSON] від 03.11.2023 представниками кооперативу у складі комісії та за участю власника квартири були проведені обстеження, за результатами яко\-го складено Акт про те, що в будинку [ADDRESS] , на момент перевірки, внутрішньобудинкова система водопостачання та водовідведення та внутрішньоквартирна система водопостачання та водовідведення знаходяться в належному стані, слідів пошкодження трубопроводу подачі холодної води та трубопроводу водовідведення, перевіркою не виявлено. В квартирі наявні сліди затоплення, що виникли внаслідок засмічення загальної труби водовідведення. Затоплення 19.09.2023 сталося через потрапляння ганчірки з верхніх поверхів, за результатами обстеження комісією було рекомендовано власникам квартир [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] будинку [ADDRESS] не допускати викидання побутового сміття до системи водовідведення. На виконання заяви [PERSON] від 28.12.2023 представниками кооперативу у складі комісії та за участі власника квартири були проведені обстеження, за результатами якого було складено Акт про те, що в будинку [ADDRESS] на момент перевірки, внутрішньобудинкова система водопостачання та водовідведення та внутрішньоквартирна система водопостачання та водовідведення знаходяться в належному стані, слідів пошкодження трубопроводу подачі холодної води та трубопроводу водовідведення, перевіркою не виявлено. Затоплення квартири [ADDRESS] сталося 25.12.2023 через засмічення (потрапляння великої кількості побутових відходів із верхніх поверхів квартир до загальної труби водовідведення) між третім та другим поверхами, через що стоки водовідведення через сантехнічне обладнування затопили підлогу у ванній кімнаті площею 2 кв.м, туалету 1,5 кв.м, та коридорі площею 3 кв.м. За результатами обстеження комісією було рекомендовано власникам квартир [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] будинку [ADDRESS] не допускати викидання побутового сміття до системи водовідведення. Крім викладеного, комісія в усній формі рекомендувала власнику квартири [ADDRESS] [PERSON] , та власнику квартири [ADDRESS] [PERSON] у подальшому, з метою запобігання випадків затоплення їх квартир через потрапляння у трубопровід водовідведення побутових відходів, надати доступ спеціалістам ЖБК «Полісся» на проведення ремонтних робіт по заміні частини (старої чавунної труби) між другим та третім поверхом, так як вона через великий термін експлуатації, сильно засмічена та закоксована, через що і трапляються так часто залиття. На даний час зазначену аварійну частину трубопроводу водовідведення замінено на пластикову, що позитивно вплинуло на проходження стічної води та побутових відходів до міського колектору. Інших заяв по суті справи до суду не надійшло. 08.04.2024 від представника позивача [PERSON] до суду надійшло клопотання про виклик свідка [PERSON] . Протокольною ухвалою суду від 20.05.2024 клопотання про виклик свідка [PERSON] задоволено. У судовому засіданні 20.05.2024 представник відповідача відмовився від допиту свідка [PERSON] , у зв`язку з неможливістю його явки у судове засідання по сімейним обставинам. Позивач та його представник у судовому засіданні за їх участі позов підтримали та просили задовольнити з підстав, викладених у позові. Позивач додатково пояснив, що як було з`ясовано, причиною протікання води є засмічення стояка. Він запропонував сусідам зверху та знизу замінити стояк за власні кошти, на що всі погодились, оскільки це було необхідно. До нього з питанням заміни стояка управляюча компанія не зверталась. До серпня 2023 року проблем з протіканням води не було, до того моменту, допоки у квартирі [ADDRESS] не було проведено якихось ремонтних робіт. Позивач звертався до ЖЕКу, вони не змогли встановити причину затоплення. Позивач виявив, що вода текла по стояку, і потрапляла у його квартиру. Напередодні нового року вода почала текти зі стелі, у квартирі відповідача вода була на підлозі, вона намагалася її зібрати. Позивач вважає, що під час проведення робіт з очищення стояку, працівники розхитали конструкцію, і вся вода, яка текла по стояку, лилася у квартиру позивача. Після заміни стояка 08.01.2024, затоплення припинились. До цього пропозицій замінити стояк позивачу не від кого не надходило. У судове засідання, яким завершується розгляд справи, позивач та його представник не з`явились, про розгляд справи повідомлені належним чином, представник позивача [PERSON] подав до суду заяву про розгляд справи без їх участі, до якої долучив докази понесення судових витрат на правову допомогу та просив стягнути з відповідача витрати у сумі 10\~000,00 грн. Відповідач та її представник у судовому засіданні за їх участі проти позову заперечували та просили відмовити у його задоволенні з підстав, викладених у відзиві. Відповідач додатково пояснила, що вона неодноразово зверталась до позивача з питанням заміни стояка, оскільки зі зниженням поверховості стояк більше засмічений, однак позивач відмовлявся. На рівні квартири позивача все застряє і піднімається до квартири відповідача. Відповідач викликала майстрів, які чистили стояк. Вода, яка піднімається по стояку, витікає у квартирі відповідача, і затоплює нижню квартиру. 08.01.2024 позивач поміняв трубу і таких проблем не виникає. Вказує, що у затопленні квартири позивача її вина відсутня. У судове засідання, яким завершується розгляд справи, відповідач та її представник не з`явились, про розгляд справи повідомлені належним чином, представник відповідача [PERSON] подав до суду заяву про розгляд справи без їх участі. Представник третьої особи [PERSON] у судовому засіданні за його участі пояснив, що витік води стався внаслідок потрапляння до стояка ганчірки, внаслідок чого через санвузол відповідача стався витік води зі стояка. [PERSON] було повторно рекомендовано надати згоду на заміну стояка, оскільки управляюча компанія не може провести такі роботи без згоди власника квартири, на що позивач відповів, що подумає. Позивач тривалий час відмовлявся замінити стояк. Після 08.01.2024 скарг з приводу залиття не надходило. Вини відповідача у залитті квартири позивача представник третьої особи не вбачає, при вирішенні справи покладається на розсуд суду. У судове засідання, яким завершується розгляд справи, представник третьої особи не з`явився, про розгляд справи повідомлений належним чином, причини неявки не повідомив. Допитаний у судовому засідання свідок [PERSON] пояснив, що є знайомим позивача. Перед новорічними святами до нього звернувся позивач по питанню заміни стояка, оскільки відбулось залиття квартири. Домовились провести роботи після свят. Підійшли до відповідача, оглянули. У квартирі відповідача стояк частково був замінений на пластиковий, який був вставлений у металеву трубу старого стояка. Свідок вказав, що може провести роботи по заміні стояка у неї також, на що та повідомила про наявність інших людей, які проведуть роботи. Домовились сумісно провести роботи по заміні стояка. При проведенні робіт старий чавунний стояк був демонтований, у ньому дійсно була наявна незрозуміла річ на кшталт ганчірки, яка перешкоджала проходженню води по стояку. Згідно з вимогами ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового засідання, яким завершується розгляд справи, за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Суд, дослідивши письмові матеріали справи, заслухавши пояснення учасників справи в засіданнях за їх участю, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позовна заява, оцінивши докази в їх сукупності, дійшов наступного висновку. Судом встановлено, що [PERSON] є власником квартири за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується копією договору купівлі-продажу квартири від 06.05.2010 та витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно (а.с. 6-8). [PERSON] є власником квартири за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна від 16.08.2023 (а.с. 9-10). Згідно з ч.1\~ст.4 Цивільного процесуального кодексу України\~кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до\~ст.15 Цивільного кодексу України\~кожна особа має право на захист свого цивільного права уразі його порушення, невизнання або оспорювання.\~Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Згідно з приписами частин 1-3 ст. 22 Цивільного кодексу України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Частиною першою статті 1166 Цивільного кодексу України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до частини другої цієї статті особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Згідно сукупного аналізу наведених правових норм, підставою для цивільно-правової відповідальності за заподіяння шкоди є правопорушення, яке включає як складові елементи шкоду, противоправне діяння особи, котра її заподіяла, причинний зв`язок між ними, а також вину заподіювача шкоди. Відсутність хоча б одного з таких елементів виключає відповідальність за заподіяння шкоди. Деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за наявності вини заподіювача шкоди. Положеннями частини другої\~статті 1192 Цивільного кодексу України\~визначено,\~якщо інше\~не встановлено\~законом,\~з урахуванням\~обставин справи\~суд за\~вибором потерпілого\~може зобов`язати\~особу,\~яка завдала\~шкоди майну,\~відшкодувати її\~в натурі\~(передати\~річ того\~ж роду\~і такої\~ж якості,\~полагодити пошкоджену\~річ тощо)\~або відшкодувати\~завдані збитки\~у повному\~обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Відповідно до статті 23 Цивільного кодексу України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Частиною першою ст. 1167 Цивільного кодексу України передбачено, що моральна шкода завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. У пункті 9 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 №4 "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" роз`яснено, що суд має врахувати характер та обсяг заподіяних позивачеві моральних і фізичних страждань, ступінь вини відповідача у кожному конкретному випадку, а також інші обставини, зокрема, характер і тривалість страждань, стан здоров`я потерпілого, тяжкість завданої травми, наслідки тілесних ушкоджень, істотність вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках. Згідно з практикою Європейського Суду з прав людини, заявнику не може бути пред`явлено вимогу про надання будь-якого підтвердження моральної шкоди, яку він поніс, що означає, що при наявності встановленого факту порушення прав заявника моральна шкода наявна та констатується судом. Відповідно до\~ст.12 Цивільного процесуального кодексу України\~цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно зі ст.\~78,\~81 Цивільного процесуального кодексу України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Таким чином, розподіл обов`язку доказування визначається предметом спору. За загальним правилом тягар доказування певних обставин покладається на сторону, яка посилається на ці обставини. Згідно зі статтею 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги, позивач посилається на те, що з квартири, яка знаходиться над квартирою позивача та є власністю відповідача, систематично здійснюється залиття його квартири, внаслідок чого квартира [PERSON] зазнала певних пошкоджень та потребує ремонту. Так, з матеріалів справи встановлено, що відповідно до акту про залиття, аварію від 04.08.2023, який складений уповноваженими особами ЖБК «Полісся» за участі [PERSON] , [INFO] у квартирі за адресою: [ADDRESS] , виявлено сліди залиття на стелі в коридорі загальною площею до 1 кв.м. Причину залиття встановити не вдалося. Мешканцям квартири [ADDRESS] рекомендовано слідкувати за станом сантехнічного обладнання та не допускати пролиття рідини на підлогу (а.с. 12). Відповідно до акту про залиття, аварію від 23.08.2023, який складений уповноваженими особами ЖБК «Полісся» за участі [PERSON] , [INFO] у квартирі за адресою: [ADDRESS] , виявлено сліди залиття на стелі в коридорі загальною площею до 1 кв.м. Причину залиття встановити не вдалося у зв`язку з відсутністю мешканців, що проживають поверхом вище (а.с. 13). Аналогічний акт складений також 04.09.2023 (а.с. 73). Відповідно до акту про залиття, аварію від 20.09.2023, який складений уповноваженими особами ЖБК «Полісся» за участі [PERSON] , [INFO] у квартирі за адресою: [ADDRESS] , виявлено сліди залиття на стелі в квартирі загальною площею близько 2 кв.м, та стін квартири [ADDRESS] . У квартирі [ADDRESS] , що знаходиться поверхом вище, було виявлено виток води із системи водовідведення на підлозі у значній кількості, що і призвело до затоплення. Вода потрапила на підлогу через засмічення загальної труби водовідведення між поверхами. Мешканцям будинку рекомендовано не допускати викидання твердих побутових відходів до системи водовідведення (а.с. 14). ТОВ «Будзамовник» складено локальний кошторис на ремонтні роботи приміщення квартири [ADDRESS] після затоплення, та визначено договірну ціну за ремонт приміщення квартири після залиття, що здійснюється у 2023 році, у сумі 516,00 грн (а.с. 15-19). 03.11.2023 уповноваженими особами ЖБК «Полісся» за участі [PERSON] складено акт про залиття, аварію, відповідно до змісту якого у квартирі [ADDRESS] на момент перевірки, внутрішньобудинкова система водопостачання та водовідведення та внутрішньоквартирна система водопостачання та водовідведення знаходяться в належному стані, слідів пошкодження трубопроводу подачі холодної води та трубопроводу водовідведення, перевіркою не виявлено. У квартирі наявні сліди затоплення, що виникли внаслідок засмічення загальної труби водовідведення. Затоплення сталося 19.09.2023 через потрапляння ганчірки з верхніх поверхів. Власникам квартир [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] будинку [ADDRESS] рекомендовано не допускати викидання твердих побутових відходів та побутового сміття до системи водовідведення (а.с. 35). 21.12.2023 уповноваженими особами ЖБК «Полісся» за участі [PERSON] складено акт про залиття, аварію, відповідно до змісту якого у квартирі [ADDRESS] , на момент перевірки, внутрішньобудинкова система водопостачання та водовідведення та внутрішньоквартирна система водопостачання та водовідведення знаходяться в належному стані, слідів пошкодження трубопроводу подачі холодної води та трубопроводу водовідведення, перевіркою не виявлено. Затоплення квартири [ADDRESS] сталося 19.12.2023 через засмічення (потрапляння великої кількості паперових хустинок із верхніх поверхів квартир до загальної труби водовідведення) між третім та другим поверхами, через що стоки водовідведення через сантехнічне обладнання затопили підлогу у ванній кімнаті прощею 2 кв.м, туалету 1,5 кв.м., та коридорі площею 3 кв.м. Власникам квартир [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] рекомендовано не допускати викидання побутового сміття до системи водовідведення (а.с. 87 зворот). 29.12.2023 уповноваженими особами ЖБК «Полісся» за участі [PERSON] складено акт про залиття, аварію, відповідно до змісту якого у квартирі [ADDRESS] , на момент перевірки, внутрішньобудинкова система водопостачання та водовідведення та внутрішньоквартирна система водопостачання та водовідведення знаходяться в належному стані, слідів пошкодження трубопроводу подачі холодної води та трубопроводу водовідведення, перевіркою не виявлено. Затоплення квартири [ADDRESS] сталося 25.12.2023 через засмічення (потрапляння великої кількості побутових відходів із верхніх поверхів квартир до загальної труби водовідведення) між третім та другим поверхами, через що стоки водовідведення через сантехнічне обладнання затопили підлогу у ванній кімнаті прощею 2 кв.м, туалету 1,5 кв.м., та коридорі площею 3 кв.м. Власникам квартир [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] рекомендовано не допускати викидання побутового сміття до системи водовідведення (а.с. 88 зворот). Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2 постанови від 27.03.1992 №6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. З огляду на викладене та з врахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір. Так, відповідно до змісту актів про залиття, аварію від 04.08.2023 та від 23.08.2023, причини залиття встановити не вдалося, а у акті про залиття, аварію від 20.09.2023 зазначено, що виток води із системи водовідведення стався через засмічення загальної труби між поверхами. Зазначене підтверджується також актом від 03.11.2023. Факт засмічення загальної труби системи водовідведення підтверджується і іншими матеріалами справи, зокрема, поясненнями свідка. Будь-яких доказів, з яких було б можливо дійти висновку про те, що витік води із загальної труби системи водовідведення стався з вини відповідача, матеріали справи не містять. Також суд приймає до уваги, що витік води із загальної труби системи водовідведення міг бути зумовлений неналежним станом стояка, який був старим та засміченим, а позивач зволікав з його заміною, на що вказували відповідач та представник третьої особи. За таких обставин суд доходить висновку, що\~ [PERSON] не довів факт спричинення йому матеріальної та моральної шкоди внаслідок залиття квартири, та спричинення останнього саме з вини відповідача.\~ Беручи до уваги викладене вище, суд дійшов висновку, що позивачем не доведено наявності складу деліктного правопорушення, а саме протиправності дій відповідача, причинний зв`язок між діями [PERSON] та завданою шкодою, а також вину відповідача у заподіянні шкоди. Оскільки позивачем не доведено належними та допустимими доказами того, що діями відповідача йому завдано матеріальну та моральну шкоду, натомість протиправність дій відповідача та її вина у спричиненій шкоді спростовуються матеріалами справи, суд не вбачає підстав для задоволення позову. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Серявін та інші проти України», заява № 4909/04, від 10 лютого 2010 року). Відповідно до ст. 141 ЦПК України, у разі відмови у задоволенні позову, судові витрати покладаються на позивача.

Outcome: dismissed