Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-11 00:00:00

25.11.2023 КДКА Київської області звернулося до Солом`янського районного суду м. Києва з позовом до відповідача, в якому просить: - визнати недостовірною та такою, що порочить ділову репутацію КДКА Київської області, інформацію, що розміщена на сайті fbc.biz.ua «Перший бізнесовий» за посиланням [INFO]/ у статті під назвою « [INFO]», саме: «В КДКА Київської області торги адвокатськими посвідченнями. В час, коли Український Народ переживає найважчі часи незалежності, КДКА Київської області здійснює терор столичних адвокатів і чинить замовні злочини. Адвокатура в Україні є незалежним інститутом, але не для голови КДКА Київської області [PERSON]. Посадовець замість того, щоб під час воєнної агресії захищати кордони України та авторитет держави в очах майбутніх міжнародних Європейських партнерів, займається вимаганням і розподілом адвокатських свідоцтв по містах України, вирішуючи кому' займатися адвокатською діяльністю, а кому ні. Як приклад, невдаха-прокурор Шевченківської прокуратури, не склавши з ганьбою іспити у Полтавській КДКА, радо приймається КДКА Київської області за 2000 доларів США. Натомість порядні, висококваліфіковані адвокати, які мають багаторічний успішний досвід, але відмовляються давати хабар КДКА Київської області - всупереч усім нормам закону позбавляються адвокатського посвідчення. Таким чином, адвокатських посвідчень були позбавлені наступні столичні адвокати: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та відомий [PERSON]. Це не поодинокий випадок свавілля з боку КДКА Київської області. КДКА, яка складається з «кваліфікованих» адвокатів незаконно розкриває таємницю досудового розслідування з метою долучення химерних доказів до фіктивної скарги про нібито дисциплінарний проступок адвоката. Ще одним доказом упередженої і корупційної діяльності КДКА Київської області є «кришування» адвокатів, котрі координують обіг наркотиків на Київщині. Мова йде про адвокатку [PERSON]. Її адвокатська «ксіва» коштувала 5000 доларів США, яку, за нашою інсайдерською інформацією, купив чоловік-вбивця [PERSON], інвестувавши таким чином ресурси в дружину. Відповідно що за декілька днів прибуткової торгівлі [PERSON] змогла заробити на власне адвокатське свідоцтво та адвокатські груди п`ятого розміру. Це не дивно, адже регулярно сплачує «дань» з наркотичного доходу до КДКА Київської області»; - зобов`язати [PERSON] протягом 15 (п`ятнадцяти) календарних днів з дня набрання законної сили рішенням суду у цій справі спростувати недостовірну інформацію, шляхом опублікування на сайті fbc.biz.ua «Перший бізнесовий» вступної та резолютивної частини рішення суду у цій справі; - зобов`язати [PERSON] протягом 15 (п`ятнадцяти) календарних днів з дня набрання законної сили рішенням суду у цій справі видалити із сайту fbc.biz.ua «Перший бізнесовий» статтю під назвою « [INFO]», за посиланням [INFO]/. Ухвалою судді Солом`янського районного суду м. Києва від 05.01.2024 справу передано за підсудністю Деснянському районному суду м. Чернігова. 18.03.2024 автоматизованою системою документообігу суду в порядку, передбаченому Цивільним процесуальним кодексом України (далі за текстом - ЦПК України), справу було розподілено для розгляду судді Деснянського районного суду м. Чернігова [PERSON]. Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Чернігова [PERSON]. від 19.03.2024 прийнято позовну заяву до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження та відкрито провадження у справі, встановлено сторонам строк для подачі суду заяв по суті справи, визначених частиною другою статті 174 ЦПК України, та призначено судове засідання для розгляду справи по суті на 22.04.2024. 21.03.2024 суддю [PERSON]. звільнено з посади судді Деснянського районного суду м. Чернігова відповідно до рішення Вищої ради правосуддя від 21.03.2024. На підставі рішення зборів суддів Деснянського районного суду м. Чернігова від 27.03.2024 № 4 вказану справу передано до канцелярії суду для призначення повторного автоматизованого розподілу в порядку, передбаченому статтею 33 ЦПК України. Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.04.2024 справу визначено для розгляду судді Деснянського районного суду м. Чернігова Супруну О.П. Ухвалою Деснянського районного суду м. Чернігова від 04.04.2024 справу прийнято до провадження судді Супруна О.П. та призначено судове засідання для розгляду справи по суті на 14.05.2024. 14.05.2024 розгляд справи відкладено на 03.06.2024 у зв`язку з неявкою сторін. 03.06.2024 розгляд справи відкладено на 11.06.2024 у зв`язку з неявкою сторін. У судовому засіданні 11.06.2024 представник позивача позов підтримав та просив задовольнити. Відповідач у судове засідання втретє не з`явився, про час і місце розгляду справи оповіщався у встановленому законом порядку, про причини неявки не повідомив. За письмовою згодою представника позивача суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи, у відповідності до статті 223 ЦПК України. Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку. У судовому засіданні встановлено, що [INFO] о 15 год 23 хв. на сайті «Перший бізнесовий» (fbc.biz.ua) була опублікована стаття під назвою « [INFO]» наступного змісту: «В час, коли Український Народ переживає найважчі часи незалежності, КДКА Київської області здійснює терор столичних адвокатів і чинить замовні злочини. Адвокатура в Україні є незалежним інститутом, але не для голови КДКА Київської області [PERSON]. Посадовець замість того, щоб під час воєнної агресії захищати кордони України та авторитет держави в очах майбутніх міжнародних Європейських партнерів, займається вимаганням і розподілом адвокатських свідоцтв по містах України, вирішуючи кому займатися адвокатською діяльністю, a кому ні. Як приклад, невдаха-прокурор Шевченківської прокуратури, не склавши з ганьбою іспити у Полтавській КДКА, радо приймається КДКА Київської області за 2000 доларів США. Натомість порядні, висококваліфіковані адвокати, які мають багаторічний успішний досвід, але відмовляються давати хабар КДКА Київської області - всупереч усім нормам закону позбавляються адвокатського посвідчення. Увесь цей безлад покривається і керівництвом ВКДКА на чолі з [PERSON]. Таким чином, адвокатських посвідчень були позбавлені наступні столичні адвокати: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та відомий [PERSON]. Без жодних обґрунтованих підстав чи обґрунтувань, сьогодні більше 500 людей залишилися без права на якісну правову допомогу. Пряме порушення Конституції України. Це не поодинокий випадок свавілля з боку КДКА Київської області. КДКА, яка складається з «кваліфікованих» адвокатів незаконно розкриває таємницю досудового розслідування з метою долучення химерних доказів до фіктивної скарги про нібито дисциплінарний проступок адвоката. В Кримінальний кодекс хочуть внести зміни, за якими для адвокатів, суддів та прокурорів передбачатиметься до 15 років позбавлення волі за участь у корупційних схемах. Як повідомив президент Володимир Зеленський на нещодавньому засіданні Ради національно безпеки та оборони (РНБО) заслухали питання корупції у судовій гілці влади. «Серед пропозицій, зокрема, посилити кримінальну відповідальність за корупційні правопорушення у сфері правосуддя і щоб це було відчутно. Від 10 до 15 років з конфіскацією майна... І щоб це стосувалося тих, хто вимагає гроші, хто бере гроші, хто тримає цю систему корупції на всіх її ланках» - зазначив Президент. «Це стосується не лише суддів, а й інших учасників процесу: адвокатів та прокурорів. Буде віднесено до категорії тяжких злочинів і санкція за такі злочини сягатиме від 10 до 15 років», - додав [PERSON] . Ще одним доказом упередженої і корупційної діяльності КДКА Київської області є «кришування» адвокатів, котрі координують обіг наркотиків на Київщині. Мова йде про адвокатку [PERSON]. Її адвокатська «ксіва» коштувала 5000 доларів США, яку, за нашою інсайдерською інформацією, купив чоловік-вбивця [PERSON], інвестувавши таким чином ресурси в дружину. Сам [PERSON] зараз ховається від звинувачень про торгівлю наркотиками і вбивство людини. Також з вершини наркотичного олімпу корупціонерів видніється і адвокат [PERSON], яка безпосередньо реалізовує товар, вилучений під час обушків у стінах фешенебельного столичного ресторану «[INFO]». Як повідомляють нам експерти, ринкова вартість за 1 грам кокаїну нині становить близько 100 доларів США. Відповідно що за декілька днів прибуткової торгівлі [PERSON] змогла заробити на власне адвокатське свідоцтво та адвокатські груди п`ятого розміру. Крім того, як свідчать податкові декларації, адвокат [PERSON] за більше 10 років не сплатила жодної копійки податків до державного бюджету. Це не дивно, адже регулярно сплачує «дань» з наркотичного доходу до КДКА Київської області. Попри все зазначене, [PERSON] безпосередньо має друзів серед правоохоронних структур, саме тому й діє адвокатом від поліції, при затриманні люб`язно консультує та надає першу (в той час не останню) юридичну допомогу. В колах столичних юристів та правоохоронців [PERSON] вже прозвали «адвокатом поліції» за інформацією наших джерел у поліції, [PERSON] під час обшуків самостійно «арештовує» речові докази, що мають відношення до злочину та перепродає у «[INFO]». Хто зна, можливо у адвоката така стратегія захисту прав та інтересів клієнта. На вилучені кошти з наркоторгівлі за останній час [PERSON] заробила собі на дві пластичні операції зі збільшення грудей. Фактично із обов`язкових атрибутів адвоката у [PERSON] є свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю та груди п`ятого розміру» (посилання на статтю [INFO] ). Автором вищевказаної статті зазначений « [PERSON] », статтю поширив сайт [INFO] в пошуковику «Google» стаття на сайті [INFO] займає найвищу - першу позицію, а на сайті [INFO] - другу позицію, про що свідчать роздруківки статті із сайту [INFO] , сторінки в пошуковику «Google» з назвою статті, із розділу пошук на сайті [INFO] з назвою статті, які завірені електронним цифровим підписом позивача (а.с. 23-26, 27-28, 29). Позивач зазначає, що в даній статті розповсюджена недостовірна інформація про КДКА Київської області, а саме: «В час, коли Український Народ переживає найважчі часи незалежності, КДКА Київської області здійснює терор столичних адвокатів і чинить замовні злочини. Адвокатура в Україні є незалежним інститутом, але не для голови КДКА Київської області [PERSON]. Посадовець замість того, щоб під час воєнної агресії захищати кордони України та авторитет держави в очах майбутніх міжнародних Європейських партнерів, займається вимаганням і розподілом адвокатських свідоцтв по містах України, вирішуючи кому займатися адвокатською діяльністю, a кому ні. Як приклад, невдаха-прокурор Шевченківської прокуратури, не склавши з ганьбою іспити у Полтавській КДКА, радо приймається КДКА Київської області за 2000 доларів США. Натомість порядні, висококваліфіковані адвокати, які мають багаторічний успішний досвід, але відмовляються давати хабар КДКА Київської області - всупереч усім нормам закону позбавляються адвокатського посвідчення. Увесь цей безлад покривається і керівництвом ВКДКА на чолі з [PERSON]. Таким чином, адвокатських посвідчень були позбавлені наступні столичні адвокати: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та відомий [PERSON]. Це не поодинокий випадок свавілля з боку КДКА Київської області. КДКА, яка складається з «кваліфікованих» адвокатів незаконно розкриває таємницю досудового розслідування з метою долучення химерних доказів до фіктивної скарги про нібито дисциплінарний проступок адвоката. Ще одним доказом упередженої і корупційної діяльності КДКА Київської області є «фришування» адвокатів, котрі координують обіг наркотиків на Київщині. Мова йде про адвокатку [PERSON] . Її адвокатська «ксіва» коштувала 5000 доларів США, яку, за нашою інсайдерською інформацією, купив чоловік-вбивця [PERSON], інвестувавши таким чином ресурси в дружину. Відповідно що за декілька днів прибуткової торгівлі [PERSON] змогла заробити на власне адвокатське свідоцтво та адвокатські груди п`ятого розміру. Це не дивно, адже регулярно сплачує «дань» з наркотичного доходу до КДКА Київської області». Позивач стверджує, що дана інформація не відповідає дійсності, адже щодо працівників, членів та голови КДКА в Київській області відсутні будь-які кримінальні провадження щодо отримання неправомірної вигоди, пов`язаної з визначенням рівня фахової підготовленості осіб, які виявляють намір отримати свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю та вирішенням питань щодо дисциплінарної відповідальності адвокатів, а також кримінальні провадження, пов`язані з незаконним обігом наркотичних засобів. Крім того, КДКА Київської області ніколи не приймалися рішення про позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України щодо адвокатів, про яких йдеться у статті, а саме: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , про що свідчать відомості з Єдиного реєстру адвокатів України та копія довідки за вих. № 1104 від 23.11.2023, виданої КДКА в Київській області (а.с. 31-34, 35). 01.08.2023 головою КДКА Київської області [PERSON] на електронну пошту власника сайту fbc.biz.ua направлено лист-вимогу за вих. № 727 про видалення статті від [INFO] під назвою «[INFO]»; повідомлено про намір КДКА Київської області звернутись до суду з позовом про спростування недостовірної інформації та захист ділової репутації (а.с. 39, 40). Позивач зазначає, що на момент звернення до суду із даним позовом відповідь на лист-вимогу від 01.08.2023 не надходила, стаття від [INFO] під назвою «[INFO]» видалена не була. Таким чином, між сторонами існує спір щодо достовірності опублікованої відповідачем інформації в частині, визначеній у позові. Відповідно до частин перших статей 15, 16 Цивільного кодексу України (далі за текстом - ЦК України) кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Із врахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. У статті 201 ЦК передбачено, що честь, гідність і ділова репутація є особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством. Чинне законодавство не містить визначення понять гідності, честі чи ділової репутації, оскільки вони є морально-етичними категоріями й одночасно особистими немайновими правами, яким закон надає значення самостійних об`єктів судового захисту. Зокрема, під гідністю слід розуміти визнання цінності кожної фізичної особи, як унікальної біопсихосоціальної цінності, з честю пов`язується позитивна соціальна оцінка особи в очах оточуючих, яка ґрунтується на відповідності її діянь (поведінки) загальноприйнятим уявленням про добро і зло, а під діловою репутацією фізичної особи розуміється набута особою суспільна оцінка її ділових і професійних якостей при виконанні нею трудових, службових, громадських чи інших обов`язків. Під діловою репутацією юридичної особи, у тому числі підприємницьких товариств, фізичних осіб-підприємців, адвокатів, нотаріусів та інших осіб, розуміється оцінка їх підприємницької, громадської, професійної чи іншої діяльності, яку здійснює така особа як учасник суспільних відносин (пункт 4 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» від 27.02.2009 № 1). За загальними правилами цивільно-правової відповідальності за поширення недостовірної інформації зобов`язаними суб`єктами в цих правовідносинах є особи, які (незалежно від наявності їхньої вини) поширили відомості, що не відповідають дійсності, або виклали їх неправдиво, і це порочить честь і гідність чи ділову репутацію або завдає шкоди інтересам фізичних чи юридичних осіб. За положеннями частини першої статті 277 ЦК України спростуванню підлягає недостовірна інформація. Відповідно до статті 1 Закону України «Про інформацію» під інформацією слід розуміти будь-які відомості та/або дані, які можуть бути збережені на матеріальних носіях або відображені в електронному вигляді. Відповідно до роз`яснень, викладених у пункті 15 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» від 27.02.2009 № 1 (далі - постанова Пленуму ВСУ № 1), при розгляді справ зазначеної категорії суди повинні мати на увазі, що юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право. При цьому, недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені). Під поширенням інформації слід розуміти: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі. Статтею 34 Конституції України кожному гарантується право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань. За приписами стаття 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Отже, праву на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань відповідає обов`язок не поширювати про особу недостовірну інформацію та таку, що ганьбить її гідність, честь чи ділову репутацію. Європейський суд з прав людини по справі «Лінгенс проти Австрії» доповнив розуміння природного права людини на свободу виявлення своїх поглядів підкресливши, що необхідно відрізняти факти від оціночних суджень; наявність фактів можливо довести, а правдивість оціночних суджень - ні. За приписами частини другої статті 30 Закону України «Про інформацію» оціночними судженнями, за винятком наклепу є висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовно-стилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості. У відповідності до пункту 19 постанови Пленуму ВСУ № 1, вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначити характер такої інформації та з`ясувати, чи є вона фактичним твердженням чи оціночним судженням. Зі змісту частини статті, що її просить спростувати позивач, не убачається, що викладена в ній інформація є оціночними судженнями. Відповідно до пункту 12 постанови Пленуму ВСУ № 1, у разі поширення оспорюваної інформації в мережі Інтернет належним відповідачем є автор відповідного інформаційного матеріалу та власник веб-сайта, особи яких позивач повинен установити та зазначити в позовній заяві (пункт 2 частини другої статті 119 ЦПК). Якщо автор поширеної інформації невідомий або його особу та/чи місце проживання (місцезнаходження) неможливо встановити, а також коли інформація є анонімною і доступ до сайта - вільним, належним відповідачем є власник веб-сайта, на якому розміщено зазначений інформаційний матеріал, оскільки саме він створив технологічну можливість та умови для поширення недостовірної інформації. Дані про власника веб-сайта можуть бути витребувані в адміністратора системи реєстрації та обліку доменних назв та адреси українського сегмента мережі Інтернет. У пункті 18 постанови Пленуму ВСУ № 1 роз`яснено, що позивач повинен довести факт поширення інформації відповідачем, а також те, що внаслідок цього було порушено його особисті немайнові права. Таким чином, інформація, яка може бути визнана недостовірною, має носити, в першу чергу, стверджувальний характер. 21.07.2023 адвокатом Ковалем О.П. в інтересах КДКА Київської області подано адвокатський запит до ТОВ «СІТІХОСТ» про надання інформації про реєстратора доменного імені fbc.biz.ua та особу, яка оплатила послугу реєстрації (а.с. 36-37). У своїй відповіді на адвокатський запит від 14.08.2023 директором ТОВ «СІТІХОСТ» [PERSON] відмовлено у наданні вищевказаної інформації, оскільки дана інформація є конфіденційною (а.с. 38). 01.08.2023 адвокатом Ковалем О.П. в інтересах КДКА Київської області засобами електронного поштового зв`язку направлено адвокатський запит до власника сайту fbc.biz.ua про надання інформації про автора публікації статті від [INFO] під назвою «[INFO]», проте відповідь на адвокатський запит надана не була (а.с. 41, 42). 29.09.2023 КДКА Київської області звернулася до Солом`янського районного суду м. Києва із заявою про забезпечення доказів шляхом їх витребування у ТОВ «СІТІХОСТ» до пред`явлення позову. Як убачається із інформації ТОВ «СІТІХОСТ» від 13.11.2023, товариство надає послуги з реєстрації доменного імені fbc.biz.ua в інтересах клієнта. При реєстрації доменного імені, клієнтом було вказано наступні дані: прізвище, ім`я та по батькові - [PERSON] , телефон - [NUMBER] , електронна пошта - [INFO] , [ADDRESS] . Оплата послуг здійснювалася через Інтернет-еквайринг від Monobank: 29.07.2023 шляхом зарахування грошей у сумі 228,65 грн (ID платежу в системі monobank [NUMBER]) та 07.06.2022 шляхом зарахування грошей у сумі 999 грн (ID платежу в системі monobank [NUMBER]). В обох транзакціях банком вказана наступна інформація про картку платника - maskedPan: [NUMBER] (а.с. 43). Із метою ідентифікації автора статті 21.11.2023 адвокатом Ковалем О.П. в інтересах КДКА Київської області направлено адвокатський запит до власника сайту fbc.biz.ua про надання повної інформації про автора публікації статті від [INFO] під назвою «[INFO]», проте відповідь на адвокатський запит надана не була (а.с. 44, 45). За приписами частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Положеннями частин першої-третьої статті 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Як роз`яснено у пункті 18 постанови Пленуму ВСУ № 1, згідно з положеннями статті 277 ЦК 435-15 і статті 10 ЦПК обов`язок довести, що поширена інформація є достовірною, покладається на відповідача, проте позивач має право подати докази недостовірності поширеної інформації. Позивач повинен довести факт поширення інформації відповідачем, а також те, що внаслідок цього було порушено його особисті немайнові права. [PERSON] до суду не з`явився, доказів достовірності поширеної інформації не надав. У свою чергу, позивачем довів факт поширення відповідної інформації відповідачем, порушення внаслідок цього його немайнових прав, а також подав належні та допустимі докази недостовірності цієї інформації. Верховним Судом від 22.09.2021 у справі № 757/43705/19-ц (провадження № 61-9538св20) наголошено, що під час розгляду справ про захист ділової репутації шляхом визнання інформації недостовірною завданням суду є забезпечення балансу прав та свобод учасників інформаційних правовідносин щодо недопущення поширення інформації, яка не відповідає дійсності, - з одного боку (приватний інтерес), а з іншого - недопущення ситуації, коли такі позови використовуються з метою обмеження загальних засад свободи слова, права громадськості бути обізнаною (публічний інтерес). Розглядаючи зазначені спори, суд зобов`язаний виважено підійти до необхідності обмеження свободи вираження поглядів та ретельно обґрунтувати ухвалене рішення щодо наявності в інформації, яка визнається недостовірною, ознак реального завдання шкоди репутації, порушення прав інших осіб, з метою забезпечення професійного захисту журналістики та недопущення надмірного втручання в право громадськості на отримання інформації. Поширена відповідачем інформація в частині, яку позивач вимагає спростувати, не відповідає дійсності, є недостовірною та шкодить його діловій репутації як органу адвокатського самоврядування. Із огляду на викладені обставини справи та надані докази, суд дійшов висновку про обґрунтованість вимог позивача в частині визнання інформації недостовірною та такою, що порочить ділову репутацію, а також зобов`язання відповідача її спростувати шляхом опублікування вступної та резолютивної частин цього рішення. Разом з тим, не підлягає задоволенню вимога про зобов`язання [PERSON] протягом 15 (п`ятнадцяти) календарних днів з дня набрання законної сили рішенням суду у цій справі видалити із сайту fbc.biz.ua «Перший бізнесовий» статтю під назвою « [INFO]», за посиланням [INFO], оскільки як встановлено в ході судового розгляду указана стаття на даний час на сайті відсутня. Відповідно до вимог статті 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача слід стягнути судовий збір пропорційно до розміру задоволених вимог.

Outcome: partial