Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-03 00:00:00

[PERSON] звернувся до Голосіївського районного суду міста Києва з позовною заявою до Комунального підприємства з експлуатації і ремонту житлового фонду «Житло-Сервіс» про відшкодування завданої майнової та моральної шкоди. В обґрунтування заявлених вимог зазначив, що 12.03.2023 у м. Києві вздовж прибудинкової території [ADDRESS] на належний йому на праві приватної власності автомобіль PEUGEOT, д.н.з. [NUMBER] , впала частина дерева, в результаті чого автомобіль отримав значні пошкодження. Ним було подано заяву в поліцію про пошкодження майна, яка була зареєстровано за номером ЄО №8514 від 12.03.2023. Обслуговування житлового будинку [ADDRESS] на підставі Наказу Головного управління житлового забезпечення від 12.11.2011 №148 здійснює КП «Житло-Сервіс». Відповідно до пп. 2, 3 Наказу № 148 директором КП «Житло-Сервіс» прийнято, зокрема, специфікацію елементів благоустрою та зелених насаджень (їх вартість); план земельної ділянки та іншу документацію за окремим переліком, також директору КП «Житлоінвестбуд-УКБ» та директору КП «Житло-Сервіс» наказано у установлено порядку звернутися до Київської міської ради щодо можливості визначення КП «Житло-Сервіс» балансоутримувачем житлового будинку на [ADDRESS] . Підтвердженням того, що КП «Житло-Сервіс» здійснює обслуговування житлового будинку [ADDRESS] є лист Управління екології та природних ресурсів виконавчого Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 19.04.2023 №077-1921, в якому зазначено, що згідно з інформаційно-аналітичною системою управління житловим фондом м. Києва житловий будинок на [ADDRESS] у Голосіївському районі перебуває на обслуговуванні КП «Житло-Сервіс». Відповідно до Закону України «Про благоустрій населених пунктів» та Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства будівника, архітектури та житлово-комунального господарства України від 10.04.2006 № 105, утримання прибудинкових територій, збереження зелених насаджень та належний догляд за ними забезпечує балансоутримувач цих територій власними силами або може на конкурсних засадах залучати до цього інші спеціалізовані підприємства. На виконання всіх вищезазначених норм КП «Житло-Сервіс» було подано звернення від 20.05.2022 №110/017-26 до КО «Київзеленбуд» про надання доручення на проведення обстеження сухостійних та аварійних дерев з метою їх видалення на території житлових будинків, які перебувають на обслуговуванні підприємства, зокрема, [ADDRESS] . За результатами виконання вищезазначеного звернення, відповідною постійно діючою комісією при КМДА було складено та підписано Акт обстеження зелених насаджень, що підлягають видаленню від 08 липня 2022 року №529-А. Уповноваженими представниками КП УЗН Голосіївського району м. Києва, після падіння уламків дерева на автомобіль належний позивачу, додатково був виданий Припис №10/3 від 13.03.2023 уповноваженому представнику КП «Житло-Сервіс» про видалення аварійних зелених насаджень на території будинку [ADDRESS] , термін виконання припису до 31.03.2023. 26.04.2023 на замовлення відповідача були проведені вищезазначені роботи Комунальним підприємством по утриманню зелених насаджень Дніпровського району м. Києва. Від падіння уламків дерева на автомобіль позивача, останній отримав значні пошкодження. З метою проведення незалежної оцінки, для визначення матеріального збитку, 17.03.2023 СОГ ФОП [PERSON] була проведена експертиза, за яку позивач сплатив 4000 грн. Згідно Висновку №171/03-23 вартість матеріального збитку складає 278345, 50 грн. Бездіяльність відповідача, яка стосується не видалення аварійних дерев, які знаходилися на території будинку [ADDRESS] , спричинила позивачу значні душевні страждання, завдана спричиненими матеріальними збитками, а також тим тривалий час він був вимушений тривалий час користуватися громадським транспортом. Розмір моральної шкоди оцінений у 70000 грн. Просив: -стягнути з Комунального підприємства з експлуатації та ремонту житлового фонду «Житло-Сервіс» на корить [PERSON] грошові кошти у розмірі 352345, 50 грн, з яких 282345, 50 грн - майнова шкода, 70000 грн - моральна шкода. - вирішити питання про розподіл судових витрат. 12.06.2023 судом постановлено ухвалу про відкриття провадження у справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження. 06.12.2023 судом постановлено ухвалу про залучення до участі у справі як співвідповідача Київську міську державну адміністрацію. 06.03.2024 судом постановлено ухвалу про залишення без задоволення клопотання представника відповідача про призначення судової автотоварознавчої експертизи. 06.03.2024 судом постановлено ухвалу про залишення без задоволення представника відповідача про відвід головуючому судді. 07.08.2023 представник відповідача - адвокат Гудзера Т.С. подав відзив у якому заперечував проти позовних вимог, оскільки КП «Житло-сервіс» не є балансоутримувачем ані будинку, ані земельної ділянки, на якій сталася подія, внаслідок якої позивачу завдано шкоди. Як вбачається з відомостей Державного реєстру речових прав на нерухоме майно право власності на земельну ділянку за адресою [ADDRESS] не за ким не зареєстровано, а отже вона належить до земель комунальної власності. Відповідно до ч. 1 ст 15 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» органи державної влади та органи місцевого самоврядування можуть утворювати підприємства для утримання об`єктів благоустрою державної та комунальної власності. У разі відсутності таких підприємств органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах своїх повноважень визначають на конкурсних засадах відповідно до закону балансоутримувачів таких об`єктів. Балансоутримувача, що здійснюватиме утримання і ремонт об`єкта благоустрою, який перебуває у приватній власності, визначає власник такого об`єкта благоустрою. КП «Житло-сервіс» не визначений органом місцевого самоврядування балансоутримувачем земельної ділянки за адресою [ADDRESS] , що також не заперечується позивачем. Отже, КП «Житло - сервіс» не є належним відповідачем за вказаним позовом, а позивач намагається захистити своє право всупереч встановленого законом способу його захисту, що є самостійною підставо для відмови у позові. Відповідач наголошує на тому, що вид та обрізання зелених насаджень не входить до обов`язкового переліку робіт (послуг), які входять до обов`язкового переліку робіт (послуг), витрати на які включаються до витрат на утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової те затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та ж комунального господарства України від 27.07.2018 №190. Кошторисом витрат на утримання будинку та прибудинкової території за адресою: [ADDRESS] , затвердженого 29.11.2019 директором КП «Житло-сервіс» не передбачено послугу з видалення та обрізання зелених насаджень. Таким чином, оскільки у КП «Житло-сервіс» відсутні зобов`язання щодо видалення та обрізання зелених насаджень, намагання позивача покласти на КП «Житло-сервіс» відповідальність за неналежне виконання цих зобов`язань є незаконним. Відповідач також не погоджується з висновком щодо вартості матеріального збитку заподіяного власнику колісного транспортного засобу №171/03-23, оскільки розмір матеріального збитку, зазначений у вказаному висновку є явно завищеним, з фото світлин доданих до позовної заяви вбачається, що автомобіль не зазнав пошкоджень на таку суму. Складений ФОП [PERSON] висновок не є висновком судового експерта. Щодо вимоги позивача про стягнення з відповідача моральної шкоди, яку він оцінює у розмірі 70 000 грн, відповідач зазначає, що з огляду на викладені підстави зазначені позивачем для визначення такого великого розміру грошового відшкодування моральної шкоди як то, дискомфорт у зв`язку з необхідністю користуватися громадським транспортом суперечать вимогам розумності і справедливості, оскільки у такому випадку усі особи, які не мають автомобіля і користуються громадським весь час зазнають значних душевних страждань. 15.08.2023 позивачем була надана відповідь на відзив, в якій він зазначив, що питання визначення відповідального суб`єкта за бездіяльність була зазначена ним в позовні заяві. Позивачем були подані запити до Київської міської ради від 29.03.2023 №03/18 та до Київської міської державної адміністрації від 30.03.2023 №03/19 із питаннями щодо визначення балансоутримувача житлового будинку [ADDRESS] та його прибудинкової території, а також щодо визначення відповідального суб?єкта у разі якщо балансоутримувача не визначено. Департамент не надав йому відповіді на поставлені в запитах питання, а щодо балансоутримувача об?єкта, лише послався на інформацію, яку надав КП «Житло-Сервіс». У відповіді Управління екології та природних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 19.04.2023 №077-1921 зазначено, що згідно з інформаційно-аналітичною системою управління житловим фондом м. Києва житловий будинок на [ADDRESS] перебуває на обслуговуванні КП «Житло-Сервіс», а також те, що саме на замовлення КП «Житло-Сервіс» проведено обстеження зелених насаджень на прибудинковій території Об?єкта. Фактично, управління екології та природних ресурсів чітко визначило, що саме КП «Житло-сервіс» є відповідальним суб?єктом за стан зелених насаджень на території об?єкту. З огляду на вищезазначене він прийшов до висновку, що саме бездіяльність відповідача призвела до того, що 12.03.2023 уламки одного із аварійних дерев впали на його автомобіль, який отримав значні ушкодження. 26.04.2023 відповідачем була видалена частина дерева, що залишилася після падіння уламків на автомобіль позивача. Відповідач вважає, що не є належним відповідачем за вказаним позовом. Фактично, цим твердженням відповідач намагається перекласти відповідальність за свою бездіяльність на інших суб?єктів. Так само діяли і Київська міська рада, і Київська міська державна адміністрації, як виконавчий орган Київської міської ради, а саме не надавали відповіді на запити безпосередньо, а доручали розгляд цих запитів структурним підрозділам, які в свою чергу не надавали відповідь по суті поставлених позивачем питань у відповідних запитах. У відзиві на позовну заяву відповідач не погоджується з Висновком щодо вартості матеріального збитку, заподіяного власнику транспортного колісного засобу №171/03-23 та вважає розмір явно завищеним, оскільки з фото світлин, доданих до позовної заяви вбачається, що автомобіль не зазнав пошкоджень на таку суму. Позивач зазначає, що є абсолютно необґрунтованою позиція відповідача щодо визначення розміру матеріального збитку шляхом огляду світлин, доданих до позовної заяви, оскільки він пропонував КП «Житло-Сервіс» направити свого уповноваженого представника у визначену дату на визначене місце для участі в проведенні експертизи вартості пошкоджень майна незалежним суб?єктом оціночної діяльності, однак КП «Житло-Сервіс» проігнорувало його пропозицію. Щодо заперечень відповідача щодо суми моральної шкоди та її обґрунтування, позивач зазначив, що душевні страждання були пов`язані саме значними пошкодженнями його автомобіля, які були спричинені падінням уламків дерева та з тим, що він витратив майже півтора місяці на те, щоб спонукати КП «Житло-Сервіс» виконати свій обов`язок - вчинити дії, направлені на видалення аварійних дерев на прибудинковій території прибудинкової території за адресою [ADDRESS] . 25.08.2023 до суду надійшли заперечення відповідача, в яких КП «Житло- сервіс» зазначило, що вони не намагаються перекласти відповідальність за шкоду на інших осіб, завдану пошкодженням автомобіля позивача, оскільки у відповідача, який не є балансоутримувачем земельної ділянки, відсутня вина у завдані шкоди позивачу. КП «Житло-сервіс» добровільно уклав договір з підрядною організацією для видалення аварійних дерев, для зменшення соціальної напруги, а не виконуючі зобов`язання з видалення цих дерев, які не передбачено структурою тарифу. Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне. Транспортний засіб марки PEUGEOT, д.н.з. [NUMBER] , належить на праві власності [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу серія [NUMBER] . Відповідно до пп. 1, 3 Наказу від 12.12.2011 №148 директору КП «Житлоінвестбуд-УКБ» Непопу В.І. передати, а директору КП «Житло-сервіс Марущаку В.М. тимчасово, до визначення в установленому порядку балансоутримувача, прийняти на обслуговування житловий будинок на [ADDRESS] . Директору КП «Житлоінвестбуд-УКБ» Непопу В.І. та директору КП «Житло-сервіс Марущаку В.М. в установленому порядку звернутися до Київської міської ради щодо можливості визначення КП «Житло-сервіс» балансоутримувачем житлового будинку на [ADDRESS] , звернутися до Головного управління земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) щодо вирішення земельних питань у зв`язку з завершенням будівництва та передачею житлового будинку на [ADDRESS] на обслуговування КП «Житло-сервіс». Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єктів нерухомого майна №341436113 право власності на земельну ділянку за адресою [ADDRESS] не за ким не зареєстровано. Кошторисом витрат на утримання будинку та прибудинкової території за адресою: [ADDRESS] , затвердженого 29.11.2019 директором КП «Житло-сервіс» не передбачено послугу з видалення та обрізання зелених насаджень. 12.03.2023 у м. Києві вздовж прибудинкової території будинку [ADDRESS] , на належний [PERSON] на праві приватної власності автомобіль PEUGEOT, д.н.з. [NUMBER] , впала частина дерева, в результаті чого автомобіль отримав значні пошкодження. 12.03.2023 [PERSON] подано заяву в поліцію про пошкодження майна, яке було зареєстровано за номером ЄО №8514 від 12.03.2023. Згідно з листа Начальника Голосіївського УП ГУНП у м. Києві вбачається, що під час проведення перевірки факт навмисного пошкодження майна не знайшов свого підтвердження. Встановлено, що пошкодження відбулося в результаті падіння на автомобіль уламків дерева. 14.03.2023 [PERSON] надіслав відповідачу лист-повідомлення про проведення експертизи вартості пошкоджень майна, яке було направлено на електрону адресу відповідача. Відповідно до звіту про оцінку вартості матеріального збитку заподіяного власнику колісного транспортного засобу №171/03-23 вартість матеріального збитку, завданого власнику КТЗ, що оцінюється, марки PEUGEOT, д.н.з. [NUMBER] , становить 278345,50 грн. 18.04.2023 КП «Житло - сервіс» надало позивачу відповідь №110/306-423, в якій повідомило останнього, що КП «Житло - сервіс» здійснює обслуговування житлового будинку [ADDRESS] на підставі наказу Головного управління житлового забезпечення від 12.12.2011 №148. Даний житловий будинок є інвестиційним та перебуває у співвласності мешканців. Санітарне обрізання дерев на прибудинковій території житлового будинку [ADDRESS] не проведено у зв`язку з тим, що структурою тарифу на обслуговування вищевказаного будинку не передбачено послугу з видалення та обрізання зелених насаджень. Роботи з видалення та обрізання зелених насаджень на прибудинковій території житлового будинку [ADDRESS] будуть виконані підрядною організацією після укладання договору на виконання даних робіт відповідно до вимог ЗУ «Про публічні закупівлі» за кошти співвласників будинку. 19.04.2023 КП «Житло - сервіс» надіслало лист до В.о. директора КП УЗН Голосіївського району м. Києва та Директора Департаменту будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) в якому зазначило, що КП «Житло - сервіс» здійснює обслуговування житлового будинку [ADDRESS] на підставі наказу Головного управління житлового забезпечення від 12.12.2011 №148. Структурою тарифу на обслуговування вищевказаного будинку не передбачено послугу з видалення та обрізання зелених насаджень. Відповідно до відповіді на адвокатський запит від 19.04.2023 №077-1921 Управлінням екології та природних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) надано відповідь на адвокатський запит [PERSON] та зазначено, що згідно з інформаційно - аналітичною системою управління житловим фондом м. Києва житловий будинок на вул. Велика Китаївська, у Голосіївському районі перебуває на обслуговуванні КП «Житло-Сервіс». 21.04.2023 Комунальне підприємство по утриманню зелених насаджень Голосіївського району м. Києва надало позивачу відповідь №077/227-509 на його адвокатський запит, в якій зазначило, що КП УЗН Голосіївського району м. Києва є відповідальним за утримання зелених насаджень на території району та інформування компетентних органів про наявні порушення по утриманню зелених насаджень, в той же час не являється контролюючим органом з відповідними повноваженнями та обов`язками. 29.04.2023 [PERSON] направив до КП «Житло-сервіс» Лист вимогу №04/16 про здійснення відшкодування йому матеріальних збитків на загальну суму 282345, 50 грн. За результатами розгляду вищезазначеного Листа - вимоги КП «Житло-сервіс» повідомило, що здійснює обслуговування житлового будинку [ADDRESS] . Даний житловий будинок є інвестиційним (перебуває у ній сумісній власності мешканців) та не перебуває на балансі підприємства. Структурою тарифу на обслуговування вищевказаного будинку не передбачено послугу з видалення та обрізання зелених насаджень, до компетенції КП «Житло-сервіс» не належить виконання даної послуги. КП «Житло-сервіс» не зобов`язане надавати послуги, які не передбачені структурою тарифу на обслуговування житлового будинку та прибудинкової території за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до довідки КП «Житло-сервіс» від 03.08.2023 №110/306-979 житловий будинок та земельна ділянка під житловим будинком за адресою [ADDRESS] не перебуває на балансі КП «Житло-сервіс». Відповідно до частини другої статті 11 ЦК України однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, а отже, підставою цивільно-правової відповідальності як обов`язку відшкодувати шкоду, є заподіяння майнової шкоди. Зобов`язання із заподіяння шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі. Частиною першою статті 15 ЦК України передбачено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Згідно з частиною першою статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Суд також може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках. У частині першій статті 81 ЦПК України закріплено загальне правило розподілу обов`язків з доказування, а саме кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків наявності підстав звільнення від доказування. За змістом статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є витрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права. Відповідно до ч.1, 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Аналіз положень статей 11 та 1166 ЦК України дозволяє зробити висновок, що підставою виникнення зобов`язання про відшкодування шкоди є завдання майнової шкоди іншій особі. Зобов`язання про відшкодування шкоди виникає за таких умов: наявність шкоди; протиправність поведінки особи, яка завдала шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи, яка завдала шкоди, та її результатом - шкодою; вина особи, яка завдала шкоди. Під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. При цьому на позивача покладається обов`язок довести розмір завданої шкоди, протиправність дій відповідача, причинний зв`язок між ними, що призвело до залиття квартири позивача. Як вбачається із матеріалів справи та було встановлено судом, 12.03.2023 у м. Києві вздовж прибудинкової території [ADDRESS] , на належний [PERSON] на праві приватної власності автомобіль PEUGEOT, д.н.з. [NUMBER] , впала частина дерева, в результаті чого автомобіль отримав значні пошкодження. Правила утримання зелених насаджень міст та інших населених пунктів затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері житлово-комунального господарства, за погодженням із заінтересованими центральними органами виконавчої влади (частина сьома статті 28 Закону України «Про благоустрій населених пунктів»). Відповідно до ст. 1 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» заходи з благоустрою населених пунктів - роботи щодо відновлення, належного утримання та раціонального використання територій, охорони та організації упорядкування об`єктів благоустрою з урахуванням особливостей їх використання. Зелені насадження - деревна, чагарникова, квіткова та трав`яна рослинність природного і штучного походження на визначеній території населеного пункту. Відповідно до ч.2 ст.7 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» до повноважень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері житлово-комунального господарства, у сфері благоустрою населених пунктів, належить: 1) реалізація державної політики у сфері благоустрою населених пунктів; 2) забезпечення виконання державних і регіональних програм благоустрою населених пунктів; 3) забезпечення здійснення заходів щодо інженерного захисту територій населених пунктів від небезпечних геологічних процесів, прогнозування і запобігання їх розвитку; 4) організація спільно з іншими органами виконавчої влади та органами місцевого самоврядування проведення щорічного всеукраїнського конкурсу "Населений пункт найкращого благоустрою і підтримання громадського порядку". Відповідно до ч. 1 ст.10 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» до повноважень сільських, селищних і міських рад у сфері благоустрою населених пунктів належить: 1) затвердження місцевих програм та заходів з благоустрою населених пунктів; 2) затвердження правил благоустрою територій населених пунктів; 3) створення в разі необхідності органів і служб для забезпечення здійснення спільно з іншими суб`єктами комунальної власності благоустрою населених пунктів, визначення повноважень цих органів (служб); 4) визначення на конкурсних засадах підприємств, установ та організацій (балансоутримувачів), відповідальних за утримання об`єктів благоустрою; 5) затвердження місцевих планів управління відходами. Відповідно до ст.11 Закону України «Про благоустрій населених пунктів»До повноважень органів самоорганізації населення у сфері благоустрою населених пунктів належить: 1) внесення в установленому порядку на розгляд органів місцевого самоврядування пропозицій з питань благоустрою населених пунктів; 2) організація участі населення у виконанні робіт з благоустрою населених пунктів; 3) здійснення громадського контролю за дотриманням правил благоустрою територій населених пунктів; 4) інформування населення про здійснення заходів з благоустрою населених пунктів; 5) вирішення інших питань у цій сфері відповідно до цього Закону та Закону України "Про органи самоорганізації населення". Відповідно до ст.12 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» суб`єктами у сфері благоустрою населених пунктів є органи державної влади та органи місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації, органи самоорганізації населення, громадяни. Відповідно до п. 2,4 ч. 1 ст. 13 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» до об`єктів благоустрою населених пунктів належать: прибудинкові території та території підприємств, установ, організацій та закріплені за ними території на умовах договору. Відповідно до ст.12 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» органи державної влади та органи місцевого самоврядування можуть утворювати підприємства для утримання об`єктів благоустрою державної та комунальної власності. У разі відсутності таких підприємств органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах своїх повноважень визначають на конкурсних засадах відповідно до закону балансоутримувачів таких об`єктів. Балансоутримувача, що здійснюватиме утримання і ремонт об`єкта благоустрою, який перебуває у приватній власності, визначає власник такого об`єкта благоустрою. Відповідно до ч. 1-2 ст.20 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» організацію благоустрою населених пунктів забезпечують місцеві органи виконавчої влади та органи місцевого самоврядування відповідно до повноважень, установлених законом. Благоустрій здійснюється в обов`язковому порядку на всій території населеного пункту (села, селища, міста). Згідно з частиною другою статті 15 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» підприємство та балансоутримувач забезпечують належне утримання і своєчасний ремонт об`єкта благоустрою власними силами або можуть на конкурсних засадах залучати для цього інші підприємства, установи та організації. Це положення Закону узгоджується з пунктом 2.2 Порядку проведення ремонту та утримання об`єктів благоустрою населених пунктів, затвердженого наказом Держжитлокомунгоспу від 23 вересня 2003 року № 154. Номенклатурою робіт з капітального ремонту об`єктів благоустрою населених пунктів, що є додатком № 1 до пункту 1.4 цього Порядку, передбачений перелік заходів з капітального ремонту зелених насаджень, а саме: омолоджування старих дерев та кущів, знешкодження омели та лікування дупел, видалення дерев та кущів; заміна в плановому обсязі засохлих і пошкоджених дерев та кущів та інше (підпункти 4.2, 4.3 Номенклатури). Відповідно до п.2 ч. 1 ст.21 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» 1. Елементами (частинами) об`єктів благоустрою є: зелені насадження (у тому числі снігозахисні та протиерозійні) уздовж вулиць і доріг, в парках, скверах, на алеях, бульварах, в садах, інших об`єктах благоустрою загального користування, санітарно-захисних зонах, на прибудинкових територіях; Відповідно до ст.23 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» до об`єктів благоустрою території житлової та громадської забудови належать земельні ділянки в межах населених пунктів, на яких розміщені об`єкти житлової забудови, громадські будівлі та споруди, інші об`єкти загального користування. Благоустрій території житлової та громадської забудови здійснюється з урахуванням вимог використання цієї території відповідно до затвердженої містобудівної документації, правил благоустрою території населеного пункту, а також установлених будівельних норм, норм і правил. Відповідно до ст.24 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» підприємства, установи, організації забезпечують благоустрій земельних ділянок, наданих їм на праві власності чи праві користування відповідно до закону. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування можуть передавати об`єкти благоустрою на баланс підприємствам, установам, організаціям відповідно до частини першої статті 15 цього Закону. Балансоутримувач об`єкта благоустрою з метою належного його утримання та здійснення своєчасного ремонту може залучати для цього на умовах договору інші підприємства, установи, організації. Підприємства, установи, організації, які розміщуються на території об`єкта благоустрою, можуть утримувати закріплену за ними територію або брати пайову участь в утриманні цього об`єкта відповідно до частини четвертої статті 15 цього Закону. Підприємства, установи, організації зобов`язані утримувати закріплені за ними на умовах договору з балансоутримувачем території в належному стані відповідно до законодавства та умов договору. Межі та режим використання закріпленої за підприємствами, установами, організаціями території визначають відповідні органи державної влади та органи місцевого самоврядування залежно від підпорядкування об`єкта благоустрою. Посадові особи підприємств, установ, організацій несуть відповідальність за невиконання заходів з благоустрою, а також за дії чи бездіяльність, що призвели до завдання шкоди майну та/або здоров`ю громадян, на власних та закріплених за підприємствами, установами, організаціями територіях відповідно до закону. Відповідно до ст.25 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» утримання та благоустрій прибудинкової території багатоквартирного житлового будинку, належних до нього будівель, споруд проводиться балансоутримувачем цього будинку або підприємством, установою, організацією, з якими балансоутримувачем укладено відповідний договір на утримання та благоустрій прибудинкової території. Відповідно до чч. 1, 2, 5, 7 ст.28 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» охороні та відновленню підлягають усі зелені насадження в межах населених пунктів під час проведення будь-якої діяльності, крім зелених насаджень, які висаджені або виросли самосівом в охоронних зонах повітряних і кабельних ліній, трансформаторних підстанцій, розподільних пунктів і пристроїв. Охорона, утримання та відновлення зелених насаджень на об`єктах благоустрою, а також видалення дерев, які виросли самосівом, здійснюються за рахунок коштів державного або місцевих бюджетів залежно від підпорядкування об`єкта благоустрою, а на земельних ділянках, переданих у власність, наданих у постійне користування або в оренду, - за рахунок коштів їх власників або користувачів відповідно до нормативів, затверджених у встановленому порядку. У містах та інших населених пунктах ведеться облік зелених насаджень та складається їх реєстр за видовим складом та віком. Облік зелених насаджень проводиться органами місцевого самоврядування. Правила утримання зелених насаджень міст та інших населених пунктів затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері житлово-комунального господарства, за погодженням із заінтересованими центральними органами виконавчої влади У пункті 2.1. Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України від 10 квітня 2006 року № 105 (далі - Правил), передбачено, що балансоутримувач спеціально вповноважені на конкурсних засадах державними чи місцевими органами влади підприємства, організації, які відповідають за утримання та збереження зелених насаджень на підпорядкованих територіях зеленого господарства. Зелені насадження - деревна, чагарникова, квіткова та трав`яна рослинність природного і штучного походження на визначеній території населеного пункту. Зелені насадження загального користування - зелені насадження, які розташовані на території загальноміських і районних парків, спеціалізованих парків, парків культури та відпочинку; на територіях зоопарків та ботанічних садів, міських садів і садів житлових районів, міжквартальних або при групі житлових будинків; скверів, бульварів, насадження на схилах, набережних, лісопарків, лугопарків, гідропарків і інших, які мають вільний доступ для відпочинку. Зелені насадження обмеженого користування - насадження на територіях громадських і житлових будинків, шкіл, дитячих установ, вищих та середніх спеціальних навчальних закладів, профтехучилищ, закладів охорони здоров`я, промислових підприємств і складських зон, санаторіїв, культурно-освітніх і спортивно-оздоровчих установ та інші. Зелені насадження спеціального призначення - насадження транспортних магістралей і вулиць; на ділянках санітарно-захисних зон довкола промислових підприємств; виставок, кладовищ і крематоріїв, ліній електропередач високої напруги; лісомеліоративні, водоохоронні, вітрозахисні, протиерозійні, насадження розсадників, квітникарських господарств, пришляхові насадження в межах населених пунктів. Об`єкт благоустрою зеленого господарства - об`єкт благоустрою, на території якого розташовані зелені насадження. У пункті 3.1. Правил об`єкти благоустрою у сфері зеленого господарства населених пунктів. До об`єктів благоустрою у сфері зеленого господарства населених пунктів належать: зелені насадження прибудинкової території. Елементами благоустрою є: покриття доріжок відповідно до норм стандартів; зелені насадження (у тому числі снігозахисні, протиерозійні) уздовж вулиць і доріг, у парках, скверах і алеях, бульварах, садах інших об`єктах благоустрою загального користування, санітарно-захисних зонах, на прибудинкових територіях; будівлі та споруди системи збирання і вивезення відходів; засоби та обладнання зовнішнього освітлення та зовнішньої реклами; комплекси та об`єкти монументального мистецтва; обладнання дитячих, спортивних та інших майданчиків; малі архітектурні форми; інші елементи благоустрою. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування визначають на конкурсних засадах із числа спеціалізованих підприємств, організацій балансоутримувачів об`єктів благоустрою зеленого господарства державної та комунальної власності. У пункті 3.2 Правил, передбачено, що елементами благоустрою є: покриття доріжок відповідно до норм стандартів; зелені насадження (у тому числі снігозахисні, протиерозійні) уздовж вулиць і доріг, у парках, скверах і алеях, бульварах, садах, інших об`єктах благоустрою загального користування, санітарно-захисних зонах, на прибудинкових територіях; будівлі та споруди системи збирання і вивезення відходів; засоби та обладнання зовнішнього освітлення та зовнішньої реклами; комплекси та об`єкти монументального мистецтва; обладнання дитячих, спортивних та інших майданчиків; малі архітектурні форми; інші елементи благоустрою. Відповідальними за збереження зелених насаджень, належний догляд за ними є: на об`єктах благоустрою державної чи комунальної власності - балансоутримувачі цих об`єктів; на територіях установ, підприємств, організацій та прилеглих територіях - установи, організації, підприємства; на територіях земельних ділянок, які відведені під будівництво, - забудовники чи власники цих територій; на безхазяйних територіях, пустирях - місцеві органи самоврядування; на приватних садибах і прилеглих ділянках - їх власники або користувачі (пункту 5.5. Правил). Розділом 9 Правил встановлено, що виробничий процес утримання об`єктів зеленого господарства включає: догляд за деревами і чагарниками, живоплотами, виткими рослинами, квітниками, газонами, садовими доріжками та майданчиками, малими архітектурними формами; захист зелених насаджень від шкідників і хвороб, садіння квітів, створення газонів, видаленням окремих дерев, садіння окремих дерев, видалення аварійних дерев, санітарне очищення території об`єкта благоустрою. Пунктом 9.1.11.3. Правил передбачено, що під час проведення щорічних обстежень зелених насаджень потрібно виявляти аварійні дерева. Згідно з пунктом 9.1.12 Правил аварійним вважається дерево, яке може становити загрозу для життя і здоров`я пішоходів, транспортних засобів, пошкодити лінії електропередач, будівлі і споруди або перебуває у пошкодженому стані внаслідок снігопадів, вітролому, урагану та інших стихійних природних явищ чи за наявності гнилої серцевини стовбура, значної суховершинності, досягнення вікової межі. Відповідно до розділу 12 Правил з метою контролю за станом міських зелених насаджень здійснюють їх загальні, часткові та позачергові огляди. Загальні огляди проводяться двічі на рік навесні та восени. При загальному огляді обстежують усі елементи об`єктів благоустрою, а при частковому лише окремі елементи. Позачергові огляди проводять після злив, ураганів, сильних вітрів, снігопадів, паводків тощо. Огляд проводять: балансоутримувач об`єкта, власник чи користувач земельної ділянки, а за даними обстежень складають відповідні акти. Відповідно до п.5.5 Правил відповідальними за збереження зелених насаджень, належний догляд за ними є: на об`єктах благоустрою державної чи комунальної власності - балансоутримувачі цих об`єктів; на територіях установ, підприємств, організацій та прилеглих територіях - установи, організації, підприємства; на територіях земельних ділянок, які відведені під будівництво, - забудовники чи власники цих територій; на безхазяйних територіях, пустирях - місцеві органи самоврядування; на приватних садибах і прилеглих ділянках - їх власники або користувачі. Таким чином, балансоутримувачем зелених насаджень є уповноважене органами місцевого самоврядування підприємство, яке відповідає за утримання та збереження зелених насаджень. До відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать організація благоустрою населених пунктів, залучення на договірних засадах з цією метою коштів, трудових і матеріально-технічних ресурсів підприємств, установ та організацій незалежно від форм власності, а також населення; здійснення контролю за станом благоустрою населених пунктів, організації озеленення, охорони зелених насаджень і водойм, створення місць відпочинку громадян (підпунктом 7 пункту «а» частини першої статті 30 Закону України «Про місцеве самоврядування»). Згідно з ч. 1 ст. 83 Земельного кодексу України, землі, які належать на праві власності територіальним громадам є комунальною власністю. У комунальній власності перебувають: а) усі землі в межах населених пунктів, крім земельних ділянок приватної та державної власності. Відповідно до ч. 2 ст. 1 Статуту територіальної громади міста Києва, територіальна громада міста Києва реалізує свої владні повноваження безпосередньо або через органи місцевого самоврядування та їх посадових осіб. Відповідно до ч. 1. ст. 15 Статуту територіальної громади міста Києва, Київська міська рада є представницьким органом місцевого самоврядування у місті Києві. Згідно з ч. 1 ст. 10 ЗУ «Про місцеве самоврядування» міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами. Також стаття 142 Конституції України визначає суб`єктом права комунальної власності відповідні територіальні громади, що здійснюють право власності через органи місцевого самоврядування. Враховуючи викладене, земельні ділянки в межах міста Києва, які не передані у приватну чи державну власність та ділянки на яких розташовані будівлі, споруди, інші об`єкти нерухомого майна комунальної власності є комунальною власністю територіальної громади міста Києва. Позовних вимог до територіальної громади міста Києва, або Київської міської ради, або виконавчого органу Київської міської ради у даній справі не заявлено. Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» прибудинкова територія - територія навколо багатоквартирного будинку, визначена на підставі відповідної містобудівної та землевпорядної документації, у межах земельної ділянки, на якій розташовані багатоквартирний будинок і належні до нього будівлі та споруди, що необхідна для обслуговування багатоквартирного будинку та задоволення житлових, соціальних і побутових потреб власників (співвласників та наймачів (орендарів) квартир, а також нежитлових приміщень, розташованих у багатоквартирному будинку; Управитель багатоквартирного будинку (далі - управитель) - фізична особа - підприємець або юридична особа - суб`єкт підприємницької діяльності, яка за договором із співвласниками забезпечує належне утримання та ремонт спільного майна багатоквартирного будинку і прибудинкової території та належні умови проживання і задоволення господарсько-побутових потреб; Управління багатоквартирним будинком - вчинення співвласниками багатоквартирного будинку дій щодо реалізації прав та виконання обов`язків співвласників, пов`язаних з володінням, користуванням і розпорядженням спільним майном багатоквартирного будинку; Відповідно до ч.4 ст.13 «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» установити, що до визначення співвласниками багатоквартирного будинку, в якому не створено об`єднання співвласників, форми управління багатоквартирним будинком, але не більше одного року із дня набрання чинності цим Законом, послуги з утримання такого будинку надає суб`єкт господарювання, визначений виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій у багатоквартирному будинку до набрання чинності цим Законом. Предметом позову у справі, яка переглядається, є стягнення матеріальних збитків, завданих позивачу пошкодженням автомобіля в результаті падіння частини (гілки) дерева, яке заходиться на [ADDRESS] . Факт падіння уламків дерева на належний позивачу автомобіль та завдання у зв`язку з цим транспортному засобу механічних пошкоджень, а також розмір заподіяної шкоди підтверджуються наданими позивачем матеріалами ЄО №8514 від 12.03.2023 Голосіївського управління поліції Головне управління Національної поліції у м. Києві та висновком за Звітом № 171/03-23 від 12.03.2023 про оцінку автомобіля з визначенням вартості матеріального збитку, проведеного оцінювачем СОД ФОП [PERSON] , в якому визначена вартість матеріального збитку. Як вбачається із матеріалів справи та було встановлено судом Наказом від 12.12.2011 №148 директору КП «Житло-сервіс Марущаку В.М. тимчасово передано, до визначення в установленому порядку балансоутримувача, на обслуговування житловий будинок на [ADDRESS] . Водночас, доказів того, що прибудинкова територія, дерева та інші зелені насадження, що розташовані на прибудинковій території зазначеного будинку та поруч із нею в господарське відання при цьому не передавалися. Оскільки відповідач лише здійснює обслуговування нерухомого майна - житлового будинку за адресою [ADDRESS] , тому не може нести відповідальність за земельну ділянку, яка йому не передавалась, в тому числі за стан об`єктів благоустрою, що розміщені на цій земельній ділянці. В матеріалах справи міститься лист Комунального підприємства по утриманню зелених насаджень Голосіївського району м. Києва від 21.04.2023 №077/227-509 в якому зазначено, що КП УЗН Голосіївського району м. Києва є відповідальним за утримання зелених насаджень на території району та інформування компетентних органів про наявні порушення по утриманню зелених насаджень. Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єктів нерухомого майна №341436113 право власності на земельну ділянку за адресою [ADDRESS] не за ким не зареєстровано. Отже, відповідач КП «Житло-сервіс» не є відповідальним за завдану позивачу шкоду, оскільки лише здійснює обслуговування житлового будинку за адресою [ADDRESS] , але не об`єктів благоустрою - земельної ділянки, на якій розташований даний будинок, право власності та користування якою в установленому законом порядку не оформлено. Доказів протилежному стороною позивача надано не було. Позивачем було зазначено, що питання визначення відповідального суб`єкта за бездіяльність була зазначена ним в позовні заяві, а також що ним були подані запити до Київської міської ради, Київської міської державної адміністрації із питаннями щодо визначення балансоутримувача житлового будинку [ADDRESS] та його прибудинкової території, але на поставлені в запитах питання щодо балансоутримувача об?єкта відповіді йому надані не були. Суд зазначає , що позивач не був позбавлений можливості звернутись до суду із клопотання про витребування відповідних доказів для підтвердження визначення КП «Житло-сервіс» як балансоутримувача зелених насаджень та прибудинкової території за адресою [ADDRESS] , однак таким правом не скористався. Поряд з цим, суд у відповідності до положень ст.ст. 13, 81 ЦПК України, не збирає докази самостійно. Отже, до суду не надано достатніх та належних доказів на підвердження того, що КП «Житло- сервіс» було вповноважено на конкурсних засадах державними чи місцевими органами влади підприємства, організації, які відповідають за утримання та збереження зелених насаджень на підпорядкованих територіях зеленого господарства. За таких обставин, у суду відсутні дані для здійснення достеменного висновку про те, що відповідач КП «Житло- сервіс» є належним відповідачем у справі та є балансоутримувачем зелених насаджень, які знаходяться на прибудинковій території за адресою. [ADDRESS] . Однак суд зазначає, що долученим позивачем до матеріалів справи листом Комунальне підприємств по утриманню зелених насаджень Голосіївського району м. Києва від 21.04.2023 №077/227-509 зазначило, що КП УЗН Голосіївського району м. Києва є відповідальним за утримання зелених насаджень на території району. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 грудня 2018 року у справі № 372/51/16-ц (провадження № 14-511цс18) зроблено правовий висновок про те, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до ЦПК України, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Суд при розгляді справи має виходити із складу осіб, які залучені до участі у справі позивачем. У разі пред`явлення позову до частини відповідачів, суд не вправі зі своєї ініціативи і без згоди позивача залучати інших відповідачів до участі у справі як співвідповідачів та зобов`язується вирішити справу за тим позовом, що пред`явлений, і відносно тих відповідачів, які зазначені в ньому. Якщо позивач не заявляє клопотання про заміну неналежного відповідача (або залучення інших співвідповідачів в окремих справах згідно специфіки спірних правовідносин), суд повинен відмовляти у задоволенні позову. Отже, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Разом з тим установлення належності відповідачів й обґрунтованості позову є обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. Встановивши, що позов пред`явлений до неналежного відповідача та відсутні визначені процесуальним законом підстави для заміни неналежного відповідача належним, суд відмовляє у позові до такого відповідача. Такий правовий висновок викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц, від 20 червня 2018 року у справі № 308/3162/15-ц та у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 30 січня 2020 року у справі № 509/4966/17. Судом було залучено до участі у справі співвідповідача Київську міську державну адміністрацію, однак позивачем не було заявлено до останньої позовних вимог. Отже, оцінивши кожний доказ з точки зору їх належності та допустимості, а в сукупності доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку, суд вважає що позов задоволенню не підлягає у зв`язку з необґрунтованістю позовних вимог до КП «Житло-сервіс» та відсутністю вимог до Київської міської державної адміністрації. Що стосується відшкодування моральної шкоди, суд зазначає таке. Відповідно до частини першої статті 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Згідно зі статтею 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Як роз`яснено у п.3, п.5 Постанови Пленуму Верховного суду України від 31 березня 1995 року №4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків. Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових витрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зобов`язання про компенсацію моральної шкоди виникає за таких умов: наявність моральної шкоди; протиправність поведінки особи, яка завдала моральної шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи яка завдала моральної шкоди та її результатом - моральною шкодою; вина особи, яка завдала моральної шкоди. У разі встановлення конкретної особи, яка завдала моральної шкоди, відбувається розподіл тягаря доказування: (а) позивач повинен довести наявність моральної шкоди та причинний зв`язок; (б) відповідач доводить відсутність протиправності та вини. Завдання моральної шкоди - явище завжди негативне. Проте з цього не слідує, що будь-яка завдана моральна шкода породжує зобов`язання з її відшкодування. Покладення обов`язку відшкодувати завдану моральну шкоду може мати місце лише за умови, коли шкода була викликана протиправною поведінкою відповідальної за неї особи (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 25 травня 2022 року в справі № 487/6970/20 (провадження № 61-1132св22). Оскільки судом встановлено, що КП «Житло-сервіс» не є відповідальним за завдану позивачу шкоду, також відсутні підстави для покладення на нього обов`язку відшкодувати моральну шкоду у розмірі 70000 грн. Враховуючи викладене, у задоволенні позову [PERSON] до Комунального підприємства з експлуатації та ремонту житлового фонду «Житло-Сервіс», Київська міська державна адміністрація про відшкодування завданої майнової та моральної шкоди необхідно відмовити. Суд звертає увагу, що позивач не позбавлений права на звернення до суду до належного відповідача з вимогами, спрямованими на ефективний захист порушеного права. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судові витрати позивачу за рахунок відповідача не відшкодовуються, оскільки суд дійшов висновку про відмову в задоволенні позовних вимог.

Outcome: dismissed