Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-28 00:00:00

У грудні 2023 року перший заступник керівника Шепетівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області звернувся до суду із вищезазначеним позовом, в якому просить: визнати недійсними п.п. 2.1, 2.3 рішення Плужненської сільської ради від 09 червня 2020 року № 6/32 «Про затвердження технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельних ділянок у натурі (на місцевості) [PERSON] »; зобов`язати [PERSON] повернути територіальній громаді в особі Плужненської сільської ради земельну ділянку з кадастровим номером 6822184500:06:018:0007 площею 0,3789 га; зобов`язати [PERSON] повернути територіальній громаді в особі Плужненської сільської ради земельну ділянку з кадастровим номером 6822184500:06:018:0009 площею 0,2288 га; скасувати у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно, Державному реєстрі Іпотек, Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна державну реєстрацію права власності [PERSON] на земельні ділянки з кадастровим номером 6822184500:06:018:0007 площею 0,3789 га та з кадастровим номером 6822184500:06:018:0009 площею 0,2288 га; скасувати у Державному земельному кадастрі державну реєстрацію земельних ділянок з кадастровим номером 6822184500:06:018:0007 площею 0,3789 га та з кадастровим номером 6822184500:06:018:0009 площею 0,2288 га. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що відповідно до рішення Хмельницької обласної ради № 13 від 16 грудня 1998 року «Про розширення та впорядкування природно-заповідного фонду області» до складу природно-заповідного фонду Хмельницької області включено гідрологічний заказник місцевого значення «М`якотівський» площею 103,2 га на території М`якотівської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області. Згідно з ст. 53 Закону України» «Про природно-заповідний фонд» Держуправління Мінприроди в Хмельницькій області передало під охорону М`якотівській сільській раді заповідний об`єкт гідрологічний заказник місцевого значення «М`якотівський» площею 103,2 га, про що складено Охоронне зобов`язання № 468 від 21 травня 2008 року. ДП «Поділлягеодезкартографія» виготовлено технічну документацію із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) гідрологічного заказника місцевого значення «М`якотівський» на території М`якотівської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області. Межі земельної ділянки встановлено в натурі, межові знаки для забезпечення їх схоронності передано М`якотівській сільській раді. Відповідно до\~ст. 7 Закону України «Про природно-заповідний фонд України»\~землі природно-заповідного фонду - це ділянки суші і водного простору з природними комплексами та об`єктами, що мають особливу природоохоронну, екологічну, наукову, естетичну, рекреаційну та іншу цінність, яким відповідно до закону надано статус територій та об`єктів природно-заповідного фонду. На землях природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного або історико-культурного призначення забороняється будь-яка діяльність, яка негативно впливає або може негативно впливати на стан природних та історико-культурних комплексів та об`єктів чи перешкоджає їх використанню за цільовим призначенням. Межі територій та об`єктів природно-заповідного фонду встановлюються в натурі відповідно до законодавства. До встановлення меж територій та об`єктів природно-заповідного фонду в натурі їх межі визначаються відповідно до проектів створення територій та об`єктів природно-заповідного фонду. Статтею 9 Закону визначено допустимі цілі та види використання природно-заповідного фонду та встановлено можливість здійснення діяльності, яка не суперечитиме цільовому призначенню територій та об`єктів даного фонду, встановленим вимогам щодо охорони, відтворенню та використання їх природних комплексів та окремих об`єктів. Однак рішенням пленарного засідання вісімнадцятої сесії сьомого скликання Плужненської сільської ради від 09 червня 2020 року № 6/32 затверджено технічну документацію із землеустрою та передано у власність [PERSON] земельні ділянки з кадастровим номером 6822184500:06:018:0007 площею 0,3789 га та з кадастровим номером 6822184500:06:018:0009 площею 0,2288 га для ведення особистого селянського господарства. На підставі вказаного рішення 16 вересня 2020 року за [PERSON] зареєстровано право приватної власності на вказані земельні ділянки. Відповідно до висновку комплексної судової експертизи в складі експертизи з питань землеустрою, земельно-технічної та оціночно-земельної експертизи № 1587/1588/22-26/2111-2150/23-26 від 14 липня 2023 року, проведеної у кримінальному провадженні № 42021242250000025, цільове призначення земельних ділянок з кадастровими номерами 6822184500:06:018:0007 та 6822184500:06:018:0009 в межах території та охоронної зони гідрологічного заказника «М`якотівський» землі природно-заповідного фонду, земельні ділянки з кадастровими номерами 6822184500:06:018:0007 та 6822184500:06:018:0009 до моменту їх відчуження у приватну власність відносились до земель заказника місцевого значення «М`якотівський». Координати поворотних точок меж земельних ділянок з кадастровими номерами 6822184500:06:018:0007 та 6822184500:06:018:0009 накладаються (нашаровуються) на координати поворотних точок меж земельної ділянки гідрологічного заказника «М`якотівський» із площею накладення 0,3789 га та 0,2288 га відповідно. Разом з тим, отримання у власність земельних ділянок природно-заповідного фонду для ведення особистого селянського господарства суперечить положенням ст. 9 Закону України «Про природно-заповідний фонд України», яка не передбачає використання територій природно-заповідного фонду для таких цілей. Водночас відповідно до приписів ч. 7 ст. 20 ЗК України у разі зміни цільового призначення земельних ділянок державної та комунальної власності природно-заповідного фонду, внаслідок якої земельні ділянки виводяться із складу таких категорій, необхідним є погодження Кабінету Міністрів України. Однак у даному випадку таке погодження відсутнє. Також всупереч вимогам ч. 3 ст. 186-1 ЗК України проект землеустрою щодо відведення земельних ділянок з кадастровими номерами 6822184500:06:018:0007 та 6822184500:06:018:0009 не погоджено з Департаментом природних ресурсів та екології Хмельницької обласної державної адміністрації. Тому прокурор і звернувся із даним позовом до суду. Відповідачкою [PERSON] через свого представника адвоката Кедруна Л. С. подано до суду відзив на позовну заяву, відповідно до якого відповідачка вказує, що позовні вимоги прокурора не підлягають до задоволення, оскільки в правовстановлюючому документі на гідрологічний заказник місцевого значення «М`якотівський» зазначено одну площу заказника, а в технічній документації, відповідно до якої внесено межі заказника на публічну кадастрову карту, зазначено іншу площу. Тому докази того, що належні відповідачці земельні ділянки знаходяться у межах вказаного гідрологічного заказника, відсутні. Ухвалою судді від 03 січня 2024 року прийнято позовну заяву першого заступника керівника Шепетівської окружної прокуратури до розгляду, відкрито провадження та призначено підготовче судове засідання у справі, вирішено розглядати дану справу за правилами загального позовного провадження. Ухвалою суду від 03 квітня 2024 року закрито підготовче провадження та призначено дану справу до судового розгляду по суті. Прокурор Шудра Ю. В. у судовому засіданні позовні вимоги підтримала у повному обсязі з підстав, зазначених у позовній заяві, просила їх задовольнити. Відповідачка [PERSON] та її представник адвокат Кедрун Л. С. проти задоволення позову заперечили з підстав, зазначених у відзиві. Також [PERSON] в обґрунтування своїх заперечень посилалася на те, що вона є неналежною відповідачкою. Представник позивача Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області Ступка Г. М. у судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце слухання справи повідомлена належним чином, подала до суду письмове клопотання про слухання справи за її відсутності, у якому зазначила, що позов підтримує. Представник відповідача Плужненської сільської ради Мартинюк В. Г. у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце слухання справи повідомлений належним чином, подав до суду письмову заяву про слухання справи за його відсутності та про визнання позовних вимог прокурора. Заслухавши пояснення прокурора, відповідачки та її представника, перевіривши письмові матеріали справи, суд знаходить, що позов заступника керівника Шепетівської окружної прокуратури підлягає до задоволення частково з наступних підстав. Судом об`єктивно встановлено, що відповідно до рішення пленарного засідання вісімнадцятої сесії сьомого скликання Плужненської сільської ради від 09 червня 2020 року № 6/32 затверджено технічну документацію із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельних ділянок у натурі (на місцевості) та передано у приватну власність [PERSON] , крім іншого, земельні ділянки з кадастровими номерами 6822184500:06:018:0007 площею 0,3789 га та 6822184500:06:018:0009 площею 0,2288 га, які розташовані в межах населеного пункту с. Велика Радогощ Ізяславського району Хмельницької області, для ведення особистого селянського господарства. 16 вересня 2020 року державним реєстратором Ізяславської міської ради Ізяславського району Хмельницької області Зволінською Ю. О. проведено державну реєстрацію права власності [PERSON] на земельну ділянку площею 0,3789 га з кадастровим номером 6822184500:06:018:0007 (номер відомостей про речове право 38266059), та на земельну ділянку площею 0,2288 га з кадастровим номером 6822184500:06:018:0009 (номер відомостей про речове право 38266933), що підтверджується інформаційним довідками з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №№ 354008390, 354009132 від 11 листопада 2023 року. Судом також встановлено, що гідрологічний заказник місцевого значення «М`якотівський» був створений на території М`якотівської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області на підставі рішення четвертої сесії Хмельницької обласної ради № 13 від 16 грудня 1998 року «Про розширення та впорядкування природно-заповідного фонду області». Вказаний заказник набув статусу об`єкта природно-заповідного фонду місцевого значення. Згідно зі ст. 53 Закону України» «Про природно-заповідний фонд України» Держуправління Мінприроди України в Хмельницькій області передало під охорону М`якотівській сільській раді заповідний об`єкт гідрологічний заказник місцевого значення «М`якотівський» площею 103,2 га, про що складено Охоронне зобов`язання № 468 від 21 травня 2008 року. Відповідно до договору між Державним управлінням охорони навколишнього природного середовища у Хмельницькій області та ДП «Поділлягеодезкартографія» № 1653/10-09/09 від 29 вересня 2009 року виготовлено технічну документацію із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) гідрологічного заказника місцевого значення «М`якотівський» площею 105,47 га на території М`якотівської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області. Межі земельної ділянки встановлено в натурі, межові знаки для забезпечення їх схоронності передано М`якотівській сільській раді Ізяславського району Хмельницької області. Відповідно до п.п. 1.1., 1.2. Положення «Про гідрологічний заказник місцевого значення «М`якотівський», затвердженого Наказом державного управління охорони навколишнього природного середовища в Хмельницькій області № 38 від 17 жовтня 2008 року, гідрологічний заказник місцевого значення «М`якотівський» створено з метою збереження в природному стані болотного масиву з вкритими лісом площами та ділянками відпрацьованих торфовищ. Заказник входить до складу природно-заповідного фонду України, який охороняється як національне надбання і є складовою часткою світової системи природних технологій та об`єктів, що перебувають під особливою охороною. Разом з тим, відповідно до висновку комплексної судової земельно-технічної експертизи, оціночно-земельної експертизи та експертизи з питань землеустрою № 1587/1588/22-26/2111-2150/23-26 від 14 липня 2023 року, проведеної у кримінальному провадженні № 42021242250000025, цільове призначення земельних ділянок з кадастровими номерами 6822184500:06:018:0007 та 6822184500:06:018:0009 в межах території та охоронної зони гідрологічного заказника «М`якотівський» землі природно-заповідного фонду, земельні ділянки з кадастровими номерами 6822184500:06:018:0007 та 6822184500:06:018:0009 до моменту їх відчуження у приватну власність відносились до земель заказника місцевого значення «М`якотівський». Координати поворотних точок меж земельних ділянок з кадастровими номерами 6822184500:06:018:0007 та 6822184500:06:018:0009 накладаються (нашаровуються) на координати поворотних точок меж земельної ділянки гідрологічного заказника «М`якотівський» із площею накладення 0,3789 га та 0,2288 га відповідно. За повідомленням Департаменту природних ресурсів та екології Хмельницької обласної державної адміністрації № 34-99-2922/23 від 17 жовтня 2023 року проекти землеустрою щодо відведення земельних ділянок з кадастровими номерами 6822184500:06:018:0007 та 6822184500:06:018:0009 для погодження до Департаменту не надходили. Також згідно з повідомленням Секретаріату Кабінету Міністрів України № 26803/0/2-23 від 18 жовтня 2023 року Кабінетом Міністрів України рішення про погодження зміни цільового призначення земельних ділянок з кадастровими номерами 6822184500:06:018:0007 та 6822184500:06:018:0009 у межах території та охоронної зони об`єкта природно-заповідного фонду гідрологічного заказника місцевого значення «М`якотівський» на території М`якотівської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області не приймалося. Частиною 3 ст.\~7\~Закону України\~«Про природно-заповідний\~фонд України» передбачено, що на землях природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного або історико-культурного призначення забороняється будь-яка діяльність, яка негативно впливає або може негативно впливати на стан природних та історико-культурних комплексів та об`єктів чи перешкоджає їх використанню за цільовим призначенням. Згідно з ч. 3 ст.\~186-1\~ЗК України (чинної на момент виникнення спірних правовідносин) проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки природно-заповідного та іншого природоохоронного призначення, земельної ділянки, розташованої на території чи в межах об`єкта природно-заповідного фонду або в межах прибережної захисної смуги, підлягає також погодженню з структурним підрозділом обласної, Київської чи Севастопольської міської державної адміністрації у сфері охорони навколишнього природного середовища. Судом встановлено, що на час формування земельних ділянок з кадастровими номерами 6822184500:06:018:0007 та 6822184500:06:018:0009 та винесення оспорюваного рішення про затвердження технічної документації із землеустрою щодо відведення земельних ділянок, які відносяться до земель природно-заповідного фонду, у власність відповідачці [PERSON] для ведення особистого селянського господарства необхідною умовою було погодження Департаментом природних ресурсів та екології Хмельницької обласної державної адміністрації проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки. Водночас, як зазначено вище, за повідомленням Департаменту природних ресурсів та екології Хмельницької обласної державної адміністрації № 34-99-2922/23 від 17 жовтня 2023 року проекти землеустрою щодо відведення земельних ділянок з кадастровими номерами 6822184500:06:018:0007 та 6822184500:06:018:0009 для погодження до Департаменту не надходили, що свідчить про набуття відповідачкою права власності на спірні земельні ділянки з порушенням вимог Закону. Згідно з ст.\~9\~Закону України\~«Про природно-заповідний\~фонд України» території природно-заповідного фонду можуть використовуватися у природоохоронних цілях; у науково-дослідних цілях; в оздоровчих та інших рекреаційних цілях; в освітньо-виховних цілях; для потреб моніторингу навколишнього природного середовища. Отже, суд приходить до висновку, що отримання відповідачкою у власність земельних ділянок природно-заповідного фонду для цілей ведення особистого селянського господарства суперечить вказаним положенням Закону. Водночас відповідно до приписів ч. 7 ст. 20 ЗК України у разі зміни цільового призначення земельних ділянок державної та комунальної власності природно-заповідного фонду, внаслідок якої земельні ділянки виводяться із складу таких категорій, необхідним є погодження Кабінету Міністрів України. Однак у даному випадку таке погодження відсутнє. Звернення прокурора з даним позовом спрямоване на задоволення суспільної потреби у відновленні законності при вирішенні суспільно значимого питання повернення земельних ділянок у комунальну власність, що незаперечно становить суспільний інтерес. З врахуванням вищенаведеного, суд приходить до висновку, що обґрунтованим згідно з ч. 4 ст. 56 ЦПК України та ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» є звернення прокурора з позовом до суду в цій справі, оскільки має місце порушення інтересів держави. Статтею 14 Конституції України\~передбачено, що земля є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави. Право власності на землю гарантується. Це право набувається і реалізується громадянами, юридичними особами та державою виключно відповідно до закону. Відповідно до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. На підставі ч. 2\~ст. 152 ЗК України\~власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків. Землі природно-заповідного фонду в силу закону перебувають під особливою охороною держави, мають обмежений режим господарювання та не можуть передаватись у приватну власність згідно положень ст. 83 ЗК України. Надання у власність земельної ділянки природоохоронного призначення з порушенням ЗК України та Закону України «Про природно-заповідний фонд України» треба розглядати як не пов`язане з позбавленням володіння порушення права власності держави чи відповідної територіальної громади. У такому разі позовну вимогу про зобов`язання повернути земельну ділянку слід розглядати як негаторний позов, який можна заявити впродовж усього часу тривання порушення прав законного володільця відповідної земельної ділянки природоохоронного призначення. Законний володілець земельної ділянки природно-заповідного фонду може вимагати усунення порушення його права користування на цю ділянку, зокрема, вимагаючи повернути таку ділянку. З урахуванням викладеного, належним способом захисту порушеного права є пред`явлення негаторного позову в порядку ст. 391 ЦК України з метою усунення перешкод у користуванні та розпорядженні землями природоохоронного призначення дійсного власника територіальної громади в особі Плужненської сільської ради. Земельні ділянки з кадастровими номерами 6822184500:06:018:0007 та 6822184500:06:018:0009 не могли бути передані у приватну власність [PERSON] для ведення особистого селянського господарства, оскільки належать до земель природно-заповідного фонду. Також відповідно до приписів ч. 13 ст. 79-1 ЗК України земельна ділянка припиняє існування як об`єкт цивільних прав, а її державна реєстрація скасовується в разі, зокрема, скасування державної реєстрації земельної ділянки на підставі судового рішення внаслідок визнання незаконною такої державної реєстрації. Ухвалення судом рішення про скасування державної реєстрації земельної ділянки допускається виключно з одночасним припиненням таким рішенням усіх речових прав, їх обтяжень, зареєстрованих щодо такої земельної ділянки (за наявності таких прав, обтяжень). У силу розташування земельних ділянок з кадастровими номерами 6822184500:06:018:0007 та 6822184500:06:018:0009 у межах території та охоронної зони гідрологічного заказника «М`якотівський», цільового призначення земельних ділянок у межах гідрологічного заказника землі природно-заповідного фонду, наявності обмежень у використанні земельних ділянок і неможливості в силу закону виникнення приватного власника на такі землі, наявні правові підстави для задоволення позову прокурора у частині вимог про зобов`язання [PERSON] повернути земельні ділянки територіальній громаді в особі Плужненської сільської ради. Державна реєстрація спірних земельних ділянок у Державному земельному кадастрі як ділянок сільськогосподарського призначення та проведена державна реєстрація права власності [PERSON] перешкоджає позивачу повернути земельні ділянки на користь територіальної громади в особі Плужненської сільської ради і відновити їх цільове призначення як земельних ділянок природно-заповідного фонду. Тому ефективним та належним способом захисту прав позивача є також вимоги про скасування державної реєстрації спірних земельних ділянок у Державному земельному кадастрі та скасування державної реєстрації права власності відповідачки у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно, Державному реєстрі Іпотек, Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна. Що стосується доводів відповідачки з приводу того, що висновок комплексної судової земельно-технічної експертизи, оціночно-земельної експертизи та експертизи з питань землеустрою № 1587/1588/22-26/2111-2150/23-26 від 14 липня 2023 року, проведеної у кримінальному провадженні № 42021242250000025, не є належним та допустимим доказом заявлених прокурором вимог, суд зазначає наступне. Відповідно до\~ст. 76 ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч. 1\~ст. 77 ЦПК України). Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (ст. 79 ЦПК України). Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (ч. 1\~ст. 80 ЦПК України). Відповідно до положень ч. 3 ст.\~12, ч. 1 ст.\~81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно із ч. 6\~ст. 81 ЦПК України\~доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. У ч.ч. 1-3\~ст. 89 ЦПК України\~визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Відповідно до ч. 4\~ст. 263 ЦПК України\~при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Згідно з правовими висновками, викладеними у постановах Верховного Суду\~від 10 липня 2019 року у справі № 686/23256/16-ц та від 25 березня 2021 року у справі № 752/21411/17, отриманий відповідно до вимог закону висновок експерта у кримінальній справі є письмовим доказом у цивільній справі, якому суд має надати оцінку та мотивувати, чи визнає доказ, чи відхиляє його. Відповідно до п.п. 2.1, 2.2 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої\~наказом Міністерства юстиції\~України від\~08\~жовтня 1998\~року №\~53/5 з наступними змінами, ч. 1 ст.\~13 Закону України «Про судову експертизу»\~експерт має право відповідно до процесуального законодавства заявляти клопотання про надання додаткових матеріалів і зразків та вчинення інших дій, пов`язаних із проведенням експертизи; на експерта покладається обов`язок повідомити в письмовій формі органу (особі), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), про неможливість її проведення та повернути надані матеріали справи та інші документи, якщо поставлене питання виходить за межі компетенції експерта або якщо надані йому матеріали недостатні для вирішення поставленого питання, а витребувані додаткові матеріали не були надані. Отже, питання достатності наданих матеріалів для проведення експертизи належить до компетенції експерта. Суд зауважує, що наявність у експерта відповідної кваліфікації на проведення такого виду судових експертиз відповідачкою не оспорювалася. При проведенні комплексної судової земельно-технічної експертизи, оціночно-земельної експертизи та експертизи з питань землеустрою експертом були використані правовстановлюючі документи на гідрологічний заказник місцевого значення «М`якотівський», правовстановлюючі документи на земельні ділянки з кадастровими номерами 6822184500:06:018:0007 та 6822184500:06:018:0009, а також інформація з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, технічна документація із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) гідрологічного заказника місцевого значення «М`якотівський» із наявними координатами поворотних точок меж території вказаного гідрологічного заказника (в системі координат\~СК-63), координати поворотних точок меж земельних ділянок з кадастровими номерами 6822184500:06:018:0007 та 6822184500:06:018:0009 у паперовому вигляді в поземельних книгах та сканкопіях поземельних книг (в системі координат\~СК-63), що є складовою частиною землевпорядної документації. У матеріалах справи відсутні докази на спростування правильності досліджених експертом документів у паперовому та електронному вигляді, а тому суд вважає даний висновок експерта належним та допустимим доказом, який підтверджує наведені прокурором у його позовній заяві обставини. Згідно із зазначеним вище висновком експерта земельні ділянки з кадастровими номерами 6822184500:06:018:0007 та 6822184500:06:018:0009 накладаються на земельну ділянку гідрологічного заказника «М`якотівський» із площею накладення 0,3789 га та 0,2288 га відповідно. Та обставина, що за результатами виготовлення технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) гідрологічного заказника місцевого значення «М`якотівський» встановлено фактичну площу вказаного гідрологічного заказника у розмірі 105,47 га, не спростовує вищенаведених висновків суду, оскільки за інформацією Департаменту природних ресурсів та екології Хмельницької обласної державної адміністрації № 06-99-735/24 від 27 березня 2024 року згідно з наявними у Департаменті картографічними матеріалами стосовно гідрологічного заказника місцевого значення «М`якотівський» загальною площею 103,2 га земельні ділянки з кадастровими номерами 6822184500:06:018:0007 та 6822184500:06:018:0009 повністю розташовані в межах вказаного заказника. Аналогічні обставини підтверджуються і наданою прокурором планом-схемою розташування земельних ділянок з кадастровими номерами 6822184500:06:018:0007 та 6822184500:06:018:0009 у межах природно-заповідного фонду - гідрологічного заказника місцевого значення «М`якотівський» згідно проекту створення території та об`єкта природно-заповідного фонду вказаного заказника та технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) гідрологічного заказника місцевого значення «М`якотівський», виготовленою сертифікованим інженером-землевпорядником [PERSON] . Тобто наявними у справі доказами підтверджено, що належні відповідачці земельні ділянки знаходяться у межах гідрологічного заказника місцевого значення «М`якотівський», як з урахуванням його площі, вказаної у правовстановлюючих документах, так і відповідно до його площі, отриманої у результаті розроблення технічної документації. Разом з тим, не підлягають задоволенню вимоги прокурора про визнання недійсними п.п. 2.1, 2.3 рішення Плужненської сільської ради від 09 червня 2020 року № 6/32 «Про затвердження технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельних ділянок у натурі (на місцевості) [PERSON] ». Відповідно до ч. 1\~ст. 16 ЦК України, ч. 1\~ст. 4 ЦПК України\~кожна особа має право в порядку, встановленому\~законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Водночас застосування судом того чи іншого способу захисту має призводити до відновлення порушеного права позивача. Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу на те, що пред`явлення власником нерухомого майна вимоги про скасування рішень не є необхідним для ефективного відновлення його права (постанови Великої Палати Верховного Суду від 07 листопада 2018 року у справі № 488/5027/14-ц, від 30 червня 2020 року у справі № 19/028-10/13). Для повернення земельної ділянки оспорювання рішень органів державної влади чи місцевого самоврядування, що посвідчують відповідне право, не є ефективним способом захисту права власника. За таких обставин визнання недійсними п.п. 2.1, 2.3 рішення Плужненської сільської ради від 09 червня 2020 року № 6/32 «Про затвердження технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельних ділянок у натурі (на місцевості) [PERSON] » не є ефективним способом захисту права власника, а тому позовні вимоги прокурора в цій частині до задоволення не підлягають. За змістом ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав і основних свобод людини, практики ЄСПЛ (рішення у справах «Щокін проти України» від 14 жовтня 2010 року, «Сєрков проти України» від 07 липня 2011 року, «Трегубенко проти України» від 02 листопада 2004 року), втручання в право особи на мирне володіння майном має бути законним, повинно переслідувати «суспільний, публічний» інтерес та бути пропорційним визначеним цілям. Звернення прокурора до суду спрямоване на задоволення суспільної потреби у відновленні законності при вирішенні суспільно значимого питання повернення земельних ділянок природо-заповідного фонду до комунальної власності, що незаперечно становить суспільний інтерес. Виходячи з основних критеріїв дотримання вимог Статті 1 Першого протоколу до Конвенції у вказаній справі, суд констатує, що таке втручання у майно відповідачки [PERSON] є законним в контексті положень національного законодавства; переслідує «суспільний, публічний» інтерес, при цьому буде дотримано справедливий баланс між загальними інтересами суспільства та приватними інтересами відповідача, а отже, таке втручання буде законним та справедливим. У даній правовій ситуації задоволення позову про зобов`язання повернути земельні ділянки, скасування у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно, Державному реєстрі Іпотек, Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна державної реєстрації права власності на земельні ділянки та скасування у Державному земельному кадастрі державної реєстрації земельних ділянок, які належать саме [PERSON] , безпосередньо впливає на права, обов`язки та інтереси останньої. А тому, на думку суду, відповідачка у даній справі [PERSON] \~є належною. Європейський суд з прав людини вказав, що п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). З огляду на такий підхід Європейського суду з прав людини до оцінки аргументів сторін, суд вважає, що ключові аргументи, необхідні та достатні для ухвалення даного рішення, отримали достатню оцінку. Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд зазначає наступне. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Приймаючи до уваги вимоги ч. 1 ст. 141 ЦПК України, пропорційно розміру задоволених позовних вимог, з відповідачки [PERSON] на користь Хмельницької обласної прокуратури підлягає стягненню судовий збір у розмірі 10 736 грн 00 коп. На підставі вищевикладеного,

Outcome: partial