Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-03 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Дніпрогаз» про захист прав споживача комунальної послуги, стягнення моральної шкоди. В обгрунтування позову зазначила, що вона є власником житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями, що знаходиться в [ADDRESS] . Разом з нею у будинку проживала її батьки похилого віку мати [PERSON] , батько [PERSON] , які не ходячі, тяжко хворіли, тому її увага була зосереджена на їх догляді, у зв`язку із чим, з моменту покупки будинку вона не приділяла належного догляду за прибудинковою територією. Вона також захворіла, їй була проведена операція, для допомоги у догляді за її батьками та за нею до її будинку переїхав її син [PERSON] Син став допомагати по господарству та навесні 27.04.2023 року почав наводити порядок на прибудинковій території і знайшов там підозрілий кран, який стирчав із землі та зовні був схожий на водопровідний, але коли він відкрив його, то вода з нього не текла, а з`явився запах, схожий на запах газу. Син повідомив їй про це і вона розповіла, що цим краном ніколи не користувалася і вважала його водопровідним. Після цього вона зателефонувала до аварійно-диспетчерської служби «Дніпрогазу». За викликом прибули працівники «Дніпрогазу», які обстежили територію домоволодіння та виявили, що цей кран було з`єднано з наземною газовою трубою, яка підводить газ до будинку прихованою трубкою, яка була замаскована та проходила через стійку, яка підпирає наземну газову трубу. Все було зроблено ретельно, так що візуально при зовнішньому огляді цю незаконну врізку неможливо було угледіти. Представникам «Дніпрогазу» вона пояснила, що газифікація будинку була здійснена ще попередніми власниками будинку і їй нічого не було відомо про незаконну врізку, яка була виявлена тільки 27.04.2023 року. В подальшому їй був вручений акт про порушення №DZ00193, в якому зазначено наявність несанкціонованого газопроводу, а саме незаконну врізку діаметром 20 мм в наземному газопроводі діаметром 108 мм вище рівня землі, під стопкою. На момент обстеження ніякого газоспоживаючого обладнання не було підключено до несанкціонованого газопроводу. Після цього несанкціонований газопровід було ліквідовано, врізку за допомогою газозварювального апарату було заварено. Одночасно з цим працівниками «Дніпрогазу» було здійснено відключення будинку від газопостачання, а саме знято кран та встановлена металева глушка, про що складено відповідний акт про припинення газопостачання. Вона звертала увагу на те, що у припиненні газопостачання не має необхідності, оскільки несанкціонований газопровід ліквідовано, газові мережі та газоспоживаюче обладнання знаходяться у справному стані, а тому відсутня загроза аварійної ситуації. На це представники відповідача сказали, щоб вона не хвилювалася, оскільки вони зафіксували все на відео і для них очевидним фактом є те, що незаконна врізка зроблена дуже давно і комісія швидко розбереться та поновить газопостачання. 08.05.2023 року відбулося засідання комісії по розгляду актів про порушення АТ «Дніпрогаз» за результатами якого прийнято рішення про задоволення акту № DZ00193 від 27.04.2023р. та проведення донарахування обсягів необлікованого природного газу за шість місяців. Вона була присутня на засіданні комісії, надавала пояснення та намагалася довести комісії, те що пояснювала працівникам «Дніпрогаз» при складанні акту про порушення № DZ00193 від 27.04.2023р. Її аргументи не знайшли відгуку у членів комісії, все це вказує на те, що засідання носило формальний характер. В подальшому поштою від АТ «Оператор газорозподільної системи «Дніпрогаз» їй надійшло повідомлення та рахунок з вимогою оплатити 49563,48 грн., на підставі акту про порушення № DZ00193 від 27.04.2023р. Оскільки вона вважає незаконним рішення комісії про проведення донарахування обсягів необлікованого природного газу, а також вважає протиправним відключення її будинку від газопостачання, нею на електронну адресу відповідача було направлено претензію в якій вона вимагає негайно поновити газопостачання до її будинку, оскільки його припинення відбулося з метою здійснення на неї тиску щоб при нудити заплатити кошти за порушення яке вона не скоювала. До моменту звернення з позовом до суду відповіді на свою претензію вона не отримала. Технічної необхідності припиненні газопостачання не було оскільки несанкціонований газопровід ліквідовано, газові мережі на території домоволодіння та газоспоживаюче обладнання в будинку знаходяться у технічно справному стані, а тому відсутня загроза аварійної ситуації. Враховуючи, що нею здійснювалося фактичне споживання та оплату спожитого природного газу за адресою: [ADDRESS] , вона здійснила приєднання до умов типового публічного договору постачання природного газу, та умов типового публічного договору розподілу природного газу з АТ «Оператор газорозподільної системи «Дніпрогаз», тобто вона є побутовим споживачем природного газу, який постачається за вищезазначеною адресою споживання природного газу, та на неї відкрито особовий рахунок № [NUMBER] . Згідно з умовами вказаного договору Оператор ГРМ зобов`язується безперервно надавати споживачеві послуги з постачання природного газу. Її вимоги про визнання неправомірним та скасування рішення комісії з розгляду акту про порушення, визнання неправомірними дій відповідача по нарахуванню необлікованого (донарахованого) об`ему природного газу, визнання відсутності обов`язку позивача сплатити не нарахування, зобов`язання виключити з особистого рахунку вартості не облікованого (донарахованого) об`єму природного газу, зобов`язання відповідача за власний рахунок відновити газопостачання об`єкту є способом захисту прав та інтересів, установленим законом, оскільки такі дії та рішення оператора газорозподільної системи безпосередньо впливають на права та обов`язки споживача послуг з газопостачання, встановлюють об`єм та/або вартість не облікованого (донарахованого) природного газу та створюють для споживача загрозу припинення газопостачання. У разі незгоди споживача (несанкціонованого споживача) з об`ємом та/або вартістю не облікованого (донарахованого) природного газу, він може оскаржити їх у судовому порядку, тоді до винесення остаточного рішення у судовій справі заборгованість за не облікований (донарахований) об`єм природного газу не вважається простроченою. В надісланому розрахунку зазначена тільки сума 49563,48 грн., належним чином зроблений розрахунок відсутній, тобто направлені їй документи не відповідають вимогам Кодексу ГРМ. Позивачка вважає, що нею встановлено та доведено протиправність дій працівників відповідача стосовно припинення газопостачання в її домоволодінні, у зв`язку з чим вона та члени її сім`ї зазнали певних душевних та фізичних страждань, у зв`язку з вимушеними змінами у її житті, шляхом позбавлення єдиного джерела опалення оселі та фізичного дискомфорту, викликаний необхідністю підтримувати температуру в житлі іншими засобами, неможливістю приготування їжі на газовій плиті, неможливістю користування гарячою водою. Просить визнати неправомірним та скасувати рішення комісії Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Дніпрогаз» з розгляду акту про порушення Кодексу газорозподільних систем у формі протоколу № DZ00193 від 27.04.2023 року відносно [PERSON] .?Визнати \~ \~ \~ \~неправомірними дії Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Дніпрогаз» по нарахуванню побутовому споживачу [PERSON] по об`єкту приватний будинок, розташований за адресою: [ADDRESS] , номер особового рахунку № [NUMBER] не облікованого (донарахованого) об`єму природного газу в розмірі 49562,48 грн. Визнати відсутність обов`язку у [PERSON] сплатити вартість не облікованого (донарахованого) об`єму природного газу у розмірі 49562,48 грн., номер особового рахунку № [NUMBER] . Зобов`язати Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Дніпрогаз» виключити з особового рахунку № [NUMBER] побутового споживача [PERSON] по об`єкту приватний будинок, розташований за адресою: [ADDRESS] , дані про наявність у споживача обов`язку сплатити вартість не облікованого (донарахованого) об`єму природного газу у розмірі 49562,48 грн. Зобов`язати Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Дніпрогаз» поновити за власний рахунок газопостачання об`єкту - приватний будинок, розташований за адресою: [ADDRESS] , номер особового рахунку № [NUMBER] . Стягнути з Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Дніпрогаз» на користь [PERSON] моральну шкоду в розмірі 40000,00 грн. Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 08.09.2023 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у справі. Представник позивачки [PERSON] , [PERSON] , в судовому засіданні надав пояснення, аналогічні викладеним у позові, просив його задовольнити. Представник відповідача АТ «ОГС «Дніпрогаз» Гончаренко І.Б., в судовому засіданні не визнала позовні вимоги та заперечувала щодо їх задоволення, зазначила, що 27.04.2023р. за наслідком обстеження газорозподільної системи по об`єкту позивача встановлено наявність несанкціонованого газопроводу O 20 мм з краном, який було виконано шляхом врізки в наземний газопровід O 108мм вище рівні землі та проходив в вертикальній газовій опорі та далі прокладено під шаром ґрунту. Представлені суду фотокартки та відеозапис доводять факт несанкціонованого втручання в газорозподільну систему та наявність несанкціонованого газопроводу, що створювало загрозу безпеки системи газопостачання та порушувало режим використання газорозподільної системи. Позивач зазначає, що не облаштовувала несанкціонованого газопроводу, перекладаючи відповідальність на попередніх власників, при цьому не надано відповідних доказів того, що такий самовільний газопровід облаштовано кимось іншим та є припущеннями. Разом з цим на об`єктивну необхідність припинення газопостачання, у відповідності до вимог законодавства, це не впливає. При цьому, зі свого боку АТ «Дніпрогаз» в повній мірі доведено наявність несанкціонованого газопроводу, у зв`язку з чим застосовано вимоги Кодексу ГРМ та складено акт про порушення № DZ 001931 від 27.04.2023р.та припинено розподіл природного газу до володіння, про що складено акт № 305 тією ж датою. Посилання позивача на необ`єктивність припинення газопостачання, у зв`язку із чим наполягає на відшкодуванні моральної шкоди, є недоречним. Правомірність перелічених дій АТ «Дніпрогаз» визначено на законодавчому рівні. В частині вимоги про відновлення газопостачання/розподілу природного газу зазначила, що відновлення газопостачання відбувається за кошти позивача та ще до відкриття провадження у цій справі АТ «Дніпрогаз» позбавлено ліцензії на провадження діяльності з розподілу природного газу, з 01.06.2023р. товариство не виконує передбачених законодавством функцій Оператора ГРМ, в тому числі і щодо робіт по відновленню газопостачання споживачам. На виконання вимог п. 8 гл. 5 розд. XI Кодексу ГРМ 08.05.2023р. відбулося засідання комісії Оператора ГРМ із розгляду складеного акту про порушення № DZ 001931 від 27.04.2023р. з урахуванням зафіксованого встановленого порушення комісією вирішено задовольнити даний акт. Зазначила, що суб`єктивною та необгрунтованою є думка позивача щодо необхідності зазначення в протоколі посад працівників, оскільки Кодекс ГРМ не ставить таких вимог та форма протоколу Кодексом ГРМ не передбачен. Згідно п. 1 гл. З розд. XI Кодексу ГРМ, у разі виявлення Оператором ГРМ несанкціонованого газопроводу або несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу розрахунок об`єму необлікованого природного газу здійснюється за граничними об`ємами споживання природного газу населенням з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв споживача (фізичної особи) за період з дня останнього контрольного зняття показань лічильника (контрольного огляду вузла обліку або його перевірки) до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку на його усунення. Внаслідок чого було складено акт-розрахунок про нарахування необлікованого об`єму природного газу у розмірі 6679,58 м3 за період з 28.10.2022р. по 26.04.2023р. вартістю 49 562,48 грн. Рахунок на оплату необлікованого об`єму природного газу було направлено на адресу споживача. Форма безпосередньо даного рахунку не передбачена Кодексом ГРМ, тому міркування позивача щодо ніби то неналежного оформлення рахунку безпідставні. Також, необгрунтованою є теза позивача про те, що не було виконано «розрахунку» у відповідності до вимог глави 3 розділу XI Кодексу ГРМ, оскільки його не відображено у отриманому рахунку. Поняття «розрахунку» та «рахунку» відмінні. Отже, здійснене нарахування необлікованого об`єму природного газу та його вартості відбулося у відповідності вимог діючого законодавства, вимог в частині направлення споживачу рахунку на оплату, також, дотримано та вимога за п. 5 про виключення з особового рахунку даних про обов`язок сплати заборгованості не відповідає способам захисту, передбачену ст. 16 ЦК України, оскільки не забезпечить захист порушеного права за умови доведення його порушення та не бути встановлено способу виконання вимоги «про виключення даних про обов`язок», так як особовий рахунок - елемент бухгалтерського діяльності для ведення обліку розрахунків з фізичними та юридичними особами, на якому відображаються всі фінансово-звітні дані. В свою чергу обов`язок є одним із складових зобов`язального правовідношення, яке встановлюється ст. 11 ЦК України, тому дані про обов`язок не може бути виключено з особового рахунка. Крім зазначеного вважає, що позивачем не обґрунтовано моральну шкоду, виходячи з наступного. Розподіл природного газу за об`єктом позивача припинено правомірно у відповідності до вимог законодавства. Оператор ГРМ не відповідає за ненадання послуг з розподілу природного газу, якщо це сталося з вини споживача, до прикладу недотримання умов експлуатації газового обладнання тощо. Тобто, виконано вимог законодавства щодо припинення розподілу природного газу було пов`язано з порушенням з боку споживача умов експлуатації системи газопостачання, які встановлює Кодекс ГРМ та ПБСГ. Це не може мати наслідком покладення відповідальності на відповідача. Споживач, який вважає, що на його об`єкті безпідставно припинено газопостачання, подає претензію, складену в довільній формі, яка реєструється в спеціальному журналі. З наданих до суду позивачем доказів вбачається, що претензія оформлювалася до АТ «Дніпрогаз», втім відсутні докази того вона направлялася до відповідача та проходила реєстрацію у спеціальному журналі. Додатково зазначила, що позивачем не обґрунтовано, яким чином відповідач, виконуючи вимоги законодавства, завдав моральної шкоди позивачу, яку оцінено у розмірі 40000,00 грн. За якими критеріями визначено моральну шкоду та розмір також не наведено. Надані позивачем до суду довідка до акту огляду медико-соціальною експертною комісією №570813 серія 12ААВ про встановлення І Б групи інвалідності з 30.01.2023р. [PERSON] та виписка з медичної картки стаціонарного хворого № 3713 від 25.07.2023р., не можуть слугувати доказами завдання моральної шкоди чи спричинення діями відповідача захворювання позивача та члена його родини. Та безпідставність позовної вимоги про відшкодування моральної шкоди полягає також в тому, що між сторонами існують зобов`язання за типовим договором розподілу природного газу. Оскільки моральна шкода має деліктне походження, тобто виникає із цивільного правопорушення, а не з договору, тому якщо між сторонами спору існують договірні зобов`язання, стягнути моральну шкоди за їх порушення неможливо. Просить відмовити [PERSON] в задоволенні позовної заяви повністю. Свідок [PERSON] суду пояснив, що він доводится сином позивачці, на момент придбання матір`ю будинку, проживав в фншому місті. Після придбання будинку мати доглядала за хворими батьками, а територія за будинком була захаращена, вона нею не користувалася. В 2023 році він переїхав жити до будинку матері та став прибиратися на захаращеній території. Під час прибирання звернув увагу на кран та почув запах газу. Після чого були викликані працівники аварійної служби "Дніпрогаз". Підтверджує, що мати такий кран не ставила, ним не користувалася, а сусіди сказали, що перед ними в будинку проживали люди, які тримали теплиці. Суд,вислухавши сторони, допитавши свідка, оцінивши наявні в матеріалах справи докази, дійшов висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з таких підстав. Відповідно до частини третьої\~статті 3 ЦПК України, провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. Відповідно до статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (стаття 89 ЦПК України). Стандарт доказування є важливим елементом змагального процесу. Якщо сторона не подала достатньо доказів для підтвердження певної обставини, то суд робить висновок про її недоведення. У постанові від 18 березня 2020 року у справі № 129/1033/13 Велика Палата Верховного Суду наголошувала на необхідності застосування передбачених процесуальним законом стандартів доказування та зазначала, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зокрема, цей принцип передбачає покладення тягаря доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджувальної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим ніж протилежний. Тобто певна обставина не може вважатися доведеною, допоки інша сторона її не спростує (концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу принцип змагальності втрачає сенс. Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 02 жовтня 2018 року у справі № 910/18036/17, від 23 жовтня 2019 року у справі № 917/1307/18, від 18 листопада 2019 року у справі № 902/761/18, від 04 грудня 2019 року у справі № 917/2101/17. Суд зауважує, що за загальним правилом доказування тягар доведення обґрунтованості вимог пред`явленого позову покладається на позивача, за таких умов доведення не може бути належним чином реалізоване шляхом спростування позивачем обґрунтованості заперечень відповідача. Пріоритет у доказуванні надається не тому, хто надав більшу кількість доказів, а в першу чергу їх достовірності, допустимості та достатності для реалізації стандарту більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджувальної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим ніж протилежний. Частиною першою статті 15 Цивільного кодексу України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (стаття 5 ЦПК України). Відповідно до вимог статті 526 ЦК України зобов`язання повинні виконуватися належним чином, відповідно до умов договору. У частині першій статті 626 ЦК України встановлено, що договором є домовленість двох і більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Відповідно до вимог статті 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. Згідно з частиною першою статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Статтею 3 «Про ринок природного газу» визначено, що важливим принципами функціонування ринку природного газу є додержання встановлених\~технічних норм\~та норм\~безпеки; відповідальність суб`єктів ринку природного газу за порушення правил діяльності на ринку природного газу та умов договорів. Статтею 13 Закону України «Про ринок природного газу» визначено, що споживач зобов`язаний не допускати несанкціонованого відбору природного газу. У разі порушення або невиконання своїх обов`язків споживач несе відповідальність згідно із законом. Відповідно до статті 59 Закону України «Про ринок природного газу» встановлено, що суб`єкти ринку природного газу, які порушили законодавство, що регулює функціонування ринку природного газу, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку природного газу зокрема є несанкціонований відбір природного газу. Відносини між газорозподільними підприємствами та фізичними особами (населенням) - споживачами газу регулюються Кодексом газорозподільних систем (далі - Кодекс ГРС), затвердженим постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП) № 2494 від 30 вересня 2015 року, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 06 листопада 2015 року за № 1379/27824. \~Згідно п.7.1 розділу VII типового договору розподілу природного газу, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг 30.09.2015 р. № 2498, оператор ГРМ зобов`язується дотримуватись встановлених вимог\~Кодексу газорозподільних систем\~щодо приладового обліку, якщо комерційний вузол обліку (лічильник газу) за цим Договором буде належати Оператору ГРМ. \~Згідно п.7.2\~розділу VII\~типового договору,\~оператор ГРМ\~має право не здійснювати фактичний розподіл природного газу споживачу або обмежити його чи припинити у порядку та на підставах, передбачених цим Договором. Згідно п.7.3\~розділу VII\~типового договору,\~споживач має\~право на отримання цілодобового доступу до газорозподільної системи та передачу належних Споживачу об`ємів (обсягів) природного газу з належним рівнем надійності, безпеки, якості та величини його тиску за умови дотримання ним вимог цього Договору та\~Кодексу газорозподільних систем; Згідно п.7.4\~розділу VII\~типового договору, споживач зобов`язується \~забезпечити належну експлуатацію власних газових мереж відповідно до вимог\~Кодексу газорозподільних систем\~та акта розмежування балансової належності й експлуатаційної відповідальності сторін, не допускати несанкціонованого відбору природного газу. Відповідно до пункту 4 глави 1 розділу І Кодексу газорозподільних систем несанкціонований газопровід - це самовільно під`єднаний газопровід (газовий відвід, штуцер, патрубок), у тому числі без наявного підключеного газового обладнання, фізично з`єднаний, зокрема вварений, врізаний, з газорозподільною системою або газовою мережею внутрішнього газопостачання, витрата (споживання) природного газу через який не обліковується комерційним вузлом обліку (лічильником газу). У пункті 1 глави 2 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем передбачено, що до порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з ГРМ (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу, належать: 1) наявність несанкціонованого газопроводу; 2) несанкціоноване відновлення газоспоживання; 3) несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (комерційного ВОГ, зокрема лічильника газу); 4)\~несанкціоноване підключення газових приладів на об`єкті споживача, який обліковується за нормами споживання; 5) несанкціоноване підключення газових приладів, внаслідок якого перевищується діапазон обчислення вузла обліку (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення вузла обліку); 6) використання природного газу споживачем за відсутності чи після розірвання договору розподілу природного газу. Згідно з підпунктом 6 пункту 7 глави 9 розділу Х Кодексу газорозподільних систем у разі виявлення під час перевірки комерційного ВОГ чи його складових або контрольного огляду вузла обліку ознак нижченаведених порушень представник оператора ГРМ на місці перевірки складає у порядку, визначеному цим Кодексом, акт про порушення, зокрема про наявність несанкціонованого газопроводу. Відповідно до пункту 1 параграфу 3 розділу XI Кодексу газорозподільних систем, у разі виявлення Оператором ГРМ несанкціонованого газопроводу або несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу, розрахунок об`єму необлікованого природного газу здійснюється за граничними об`ємами споживання природного газу населенням (додаток Х цього Кодексу) з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв споживача (фізичної особи) за період з дня останнього контрольного зняття показань лічильника (контрольного огляду вузла обліку або його перевірки) до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку на його усунення. Якщо несанкціонований газопровід проведений шляхом прихованих заходів або фізичною особою, яка є несанкціонованим споживачем, початок періоду, за який визначається об`єм необлікованого природного газу, визначається з дня набуття споживачем (фізичною особою) права власності/користування на житлові (підсобні) приміщення, але не більше двох років, що передували дню виявлення порушення. Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 21.05.2021 р. №257661267, [PERSON] є власником 1/1 частки домоволодіння, розташованого за адресою: [ADDRESS] , на підставі договору купівлі-продажу №2183, виданого 21.05.2021 р. приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Ричка К.Ю. (а. с. 17). [PERSON] є споживачем послуг з газопостачання, які надаються відповідачем, на підставі Типового договору розподілу природного газу, який є публічним договором приєднання, до якого [PERSON] приєдналась шляхом фактичного споживання природного газу та його оплатою. Наявність договірних відносин між сторонами не оскаржувалася і самими сторонами в судовому засіданні. Особовий рахунок № [NUMBER] значиться за позивачем [PERSON] . Згідно довідки про склад сім`ї або зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб №7293, виданої відділом обліку проживання фізичних осіб Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур, за адресою: [ADDRESS] до складу сім`ї/зареєстрованих входять: [PERSON] , [INFO] , уповноважений власник, зареєстрована 25.06.2021 р., [PERSON] , [INFO] , батько, зареєстрований 25.06.2021 р., [PERSON] , [INFO] , мати, зареєстрована 25.06.2021 р. (а.с.19). Згідно відповіді №242729 від 26.09.2023 р. з Єдиного державного демографічного реєстру, [PERSON] , [INFO] , зареєстрована за адресою: [ADDRESS] з 25.06.2021 р., знята з реєстрації 30.08.2023 р. (а.с.35). Згідно свідоцтва про смерть серія [NUMBER] , виданого Соборним відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Дніпрі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) 13.02.2023 р., актовий запис №725, [PERSON] [INFO] , померла [INFO] (а.с.20). Згідно довідки до акту огляду МСЕК серія 12 ААВ №570813 від 22.02.2023 р., [PERSON] , [INFO] , має першу групу інвалідності безстроково (а.с.21). Згідно з виписки з медичної карти стаціонарного хворого №3713 від 25.07.2023 р. «МКЛ-6 м.Дніпро», [PERSON] знаходилась у стаціонарі з 17.07.2023 р. по 25.07.2023 р., діагноз діафрагмальна грижа без непрохідності чи гангрени (а.с.22-23). 27.04.2023 р. [PERSON] о 15-45 год. звернулася до Аварійно-диспетчерської служби заявка №1567 про запах газу на [ADDRESS] (а.с.24). 27.04.2023 року складений акт про порушення №DZ001931, згідно якого представниками відповідача [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , за участі споживача [PERSON] складений акт за адресою: [ADDRESS] і встановлено наявність несанкціонованого газопроводу O 20 мм з краном, який було виконано шляхом врізки в наземний газопровід O 108мм вище рівня землі та проходив в вертикальній газовій опорі та далі прокладено під шаром грунту (а.с.25-26). У акті зазначається, що споживачу необхідно прибути на засідання комісії , яка буде проводити засідання з розгляду цього акту 28.04.2023 року об 11-00 год. за адресою: вул.Олександра Кониського, 5 каб.102. У графі «Акт про порушення склали» зазначені прізвища та підписи представників оператора [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та споживача [PERSON] , яка з актом ознайомлена та копію отримала (а.с.26). 08.05.2023 року відбулося засідання комісії по розгляду актів про порушення Кодексу ГРС на якому згідно визначеного порядку денного розглянуто акт про порушення від 27.04.2023 р. №DZ001931, який складений за фактом: несанкціонований газопровід. Комісія прийняла рішення у формі протоколу про задоволення акту про порушення від 27.04.2023 р. №DZ001931, відносно споживача [PERSON] , оскільки акт складений відповідно до вимог Кодексу ГРС, а також нарахувати об`єми природного газу за наявність несанкціонованого газопроводу за шість місяців (а.с.28). Згідно акту - розрахунку від 08.05.2023 р. на підставі акту про порушення від 27.04.2023 р. №DZ001931, та рахунку на оплату не облікованого об`єма природного газу, споживачу [PERSON] за адресою: [ADDRESS] , особовий рахунок [NUMBER] , нараховано не облікований об`єм природного газу до першого числа місяця, який складає на 26.04.2023 р. 6679,58 м3 , період з 28.10.2022 р. по 26.04.2023 р. Розрахунгкова вартість не облікованого об`єму природного газу у розмірі 49562,48 грн. 16.06.2023 р. АТ «Оператор газорозподільної системи «Дніпрогаз» рекомендованим повідомлення про вручення поштового відправлення направлено споживачу [PERSON] рахунок на оплату не облікованого об`єма природного газу (а.с.29). Судом також встановлено, що згідно з оглянутим відеодиском фіксування порушень від 27.04.2023 року, з фототаблицею до нього, на якому зафіксований по [ADDRESS] , несанкціонований газопровід O 20 мм з краном, який було виконано шляхом врізки в наземний газопровід O 108мм вище рівня землі та проходив в вертикальній газовій опорі та далі прокладений під шаром грунту, де на відео вказано, що за допомогою нього можливо постачання газу. Отже, для встановлення наявності несанкціонованого газопроводу та несанкціонованого відбору природного газу необхідно відповідно до пункту 1\~глави 2 розділу XI Кодексу газорозподільних систем достатнім встановлення факту самовільно під`єднаного газопроводу (газовий відвід, штуцер, патрубок), у тому числі без наявного підключеного газового обладнання, фізично з`єднаного, зокрема ввареного, врізаного, з газорозподільною системою або газовою мережею внутрішнього газопостачання, витрата (споживання) природного газу через який не обліковується комерційним вузлом обліку (лічильником) газу. Відповідно доводи позивача про облаштування несанкціонованого газопроводу попередніми власниками, не знаходять свого підтвердження та є припущеннями, а тому і висновок позивача про те, що спірне рішення засідання комісії з розгляду актів про порушення вимог Кодексу газорозподільних систем відповідача від 08.05.2023 року, оформлене протоколом від 08.05.2023 року, підлягає скасуванню, є помилковим. Відповідачем АТ «Дніпрогаз» в повній мірі доведено наявність несанкціонованого газопроводу, у зв`язку з чим застосовано вимоги Кодексу ГРМ та складено то порушення № DZ001931 від 27.04.2023р., та припинено розподіл природного газу до домоволодіння, про що складено акт від 27.04.2023 р. (а.с.27). У відповідності\~до п.\~7\~гл.\~9\~розд.\~Х Кодексу\~ГРМ,\~у разі\~виявлення під\~час перевірки\~комерційного ВОГ\~чи його\~складових або\~контрольного огляду\~вузла обліку\~ознак нижченаведених\~порушень представник\~Оператора ГРМ\~на місці\~перевірки складає\~у порядку,\~визначеному цим\~Кодексом,\~акт про\~порушення,\~зокрема про наявність несанкціонованого газопроводу . Розрахунок необлікованого або облікованого частково об`єму природного газу внаслідок порушення здійснюється за наявності акта про порушення та у порядку, визначеному в\~розділі ХІ\~цього Кодексу. У відповідності до п.п. 1, 2, 5, 7 гл.5 розд. ХІ Кодексу ГРМ, у разі виявлення у споживача або несанкціонованого споживача порушень, визначених у\~главі 2\~цього розділу, на місці їх виявлення представником Оператора ГРМ складається акт про порушення за формою, наведеною в\~додатку 20\~до цього Кодексу. Акт про порушення після пред`явлення представником Оператора ГРМ службового посвідчення складається в присутності споживача/несанкціонованого споживача та/або незаінтересованої особи (представника власника/користувача, на території чи об`єкті якого сталося порушення, або органу місцевого самоврядування) за умови посвідчення його особи та засвідчується їх особистими підписами.\~ Акт про порушення складається в двох примірниках, один з яких залишається у споживача (несанкціонованого споживача), який має право внести до акта про порушення свої зауваження та заперечення. Споживач (несанкціонований споживач) та представники Оператора ГРМ під час виявлення порушення та складання акта про порушення мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявленого порушення чи інших дій та фактів, про що зазначається в акті про порушення. До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження, заперечення та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в акті про порушення. На дату складання акта про порушення представник Оператора ГРМ забезпечує усунення виявленого порушення, про що в акті про порушення робиться відповідний запис. У разі неможливості усунути порушення на дату складання акта про порушення (відсутні відповідні засоби чи повноваження) представник Оператора ГРМ робить відповідний запис в акті про порушення та надалі забезпечує контроль за усуненням порушення, що підтверджується окремо складеним актом про усунення порушення. Під час складання акта про порушення, акта про усунення порушення, акта про припинення/відновлення газопостачання тощо представниками Оператора ГРМ обов`язково фіксуються та зазначаються у вищезазначених актах показання лічильника газу (ЗВТ), за винятком випадків відмови у доступі до об`єкта споживача, де розташований лічильник газу (ЗВТ). У відповідності до ч. 1 гл.7 розд. VІ Кодексу ГРМ, оператор ГРМ в установленому законодавством порядку має право припинити/обмежити газопостачання (розподіл природного газу) на об`єкт споживача (у тому числі побутового споживача) з дотриманням\~ПБСГ\~та нормативних\~документів,\~що визначають\~порядок обмеження/припинення\~природного газу,\~у таких\~випадках несанкціонованого\~відбору природного\~газу або\~втручання в\~роботу ЗВТ\~чи ГРМ; визнання в установленому порядку аварійним станом газорозподільної системи та/або ліквідація наслідків аварій, спричинених надзвичайними ситуаціями техногенного, природного або екологічного характеру, та проведення ремонтно-відновлювальних робіт. При цьому даний пункт не передбачає надання споживачу повідомлення про припинення газопостачання/розподілу природного газу. У відповідності\~до ч.\~ч.\~4,\~5\~гл.7\~розд.\~VІ\~Кодексу ГРМ, при припиненні (відновленні) розподілу природного газу на об`єкт споживача складається акт у двох примірниках, один з яких залишається у споживача. При складанні акта про припинення розподілу природного газу Оператор ГРМ зазначає в ньому про наслідки несанкціонованого відновлення газоспоживання, передбачені цим Кодексом, а також обов`язково фіксує фактичні показання лічильника газу на дату припинення газопостачання (розподілу природного газу), за винятком випадків відмови в доступі до об`єкта споживача, де розташований лічильник газу (ЗВТ). Припинення (обмеження) газопостачання (розподілу природного газу) споживачу здійснюється, зокрема, шляхом перекриття запірних пристроїв або встановлення інвентарної заглушки та їх опломбування. Для локалізації чи ліквідації аварійної ситуації, а також після закінчення (розірвання) договору розподілу природного газу Оператор ГРМ може здійснити припинення газопостачання (розподілу природного газу) шляхом механічного від`єднання газових мереж споживача від газорозподільної системи. Відповідно до п. 5.7. Правил безпеки систем газопостачання, затверджених наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України № 285 від 15.05.2015р., підлягає відключенню від системи газопостачання обладнання житлових і громадських будинків із встановленням заглушки за умови наявності витоків газу, не відповідності системи достачання житлового будинку проектній та виконавчо-технічній документації. Відповідно до ч. 1 ст. 37 Закону України «Про ринок природного газу», оператор газорозподільної системи відповідає за надійну та безпечну експлуатацію, підтримання у належному стані та розвиток (включаючи нове будівництво та реконструкцію) газорозподільної системи, якою він користується на законних підставах. Та ч. 2 ст. 38 цього закону визначає, що з метою виконання функцій, передбачених частиною першою статті 37 Закону, оператор газорозподільної системи зобов`язаний: вжити заходів з метою забезпечення безпеки постачання природного газу, в тому числі безаварійної та безперебійної роботи газорозподільної системи; вживати інших заходів, необхідних для безпечної та стабільної роботи газорозподільної системи, що передбачені цим Законом або не суперечить законодавству. Таким чином, суд дійшов висновку про відсутність підстав для скасування рішення комісії АТ «Дніпрогаз» з розгляду акта про порушення, складеного протоколом про розгляд порушення від 08.05.2023 року щодо задоволення акту про порушення від 27.04.2023 року № DZ001931 та визнання недійсним акту- розрахунку неврахованих обсягів природного газу внаслідок виявлених порушень за період з 28.10.2022 року до 26.04.2023 року відносно [PERSON] на суму 49562,48 грн. Суд приходить до висновку, що складання акту про порушення та припинення газопостачання відбулося відповідачем у відповідності із наведеними нормами законодавства. Позивач зазначає, що не облаштовувала несанкціонованого газопроводу, перекладаючи відповідальність на попередніх власників, при цьому не надає відповідних доказів того, що такий самовільний газопровід облаштовано кимось іншим. Доводи позивача, що\~самого факту наявності у домоволодінні позивача врізки несанкціонованого газопроводу не достатньо для примусу у вигляді донарахування неврахованих обсягів газу, необхідно встановити, хто саме здійснив таку врізку, що несанкціонований газопровід знаходиться у домоволодінні позивача, що саме через цю врізку споживається або споживався природний газ, який не обліковується комерційним вузлом обліку (лічильником), є безпідставними з огляду на таке. Відповідно до частині четвертій\~статті 319 ЦК України\~власність зобов`язує. Виходячи з обсягу прав та обов`язків споживача природного газу, позивач несе відповідальність за утримання газового обладнання в належному стані незалежно від того, чи знаходилося це обладнання в належному стані на час придбання у власність домоволодіння, чи земельної ділянки, на територію якої, як встановлено судом, незаконна врізка до газорозподільчої мережі фактично заходить під паркан будинку позивача. Відповідно до пункту 1 параграфу 3 розділу XI Кодексу газорозподільних систем, якщо несанкціонований газопровід проведений шляхом прихованих заходів, початок періоду, за який визначається об`єм необлікованого природного газу, визначається з дня набуття споживачем (фізичною особою) права власності/користування на житлові (підсобні) приміщення, але не більше двох років, що передували дню виявлення порушення. Позивач набула право власності на домоволодіння у 2021 році, та є споживачем послуг з газопостачання, які надаються відповідачем, на підставі Типового договору розподілу природного газу, приблизно за два роки до дня перевірки, тому початок періоду, за який визначається об`єм необлікованого природного газу, має визначатися приблизно за два роки, що передували дню виявлення порушення. Відповідачем нараховані збитки за 6 місяців, що передували виявленню порушення ( з 28.10.2022 року до 26.04.2023 року). Оскільки дослідженими в судовому засіданні доказами підтверджується, що [PERSON] , яка є споживачем природного газу, допущено порушення, передбачене підпунктом 1 пунктом 1 глави 2 розділу XI Кодексу газорозподільних систем, то це є підставою для відшкодування завданих збитків відповідачу. Відповідно до пункту 1 глави 3 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем газопостачальником проведено [PERSON] донарахування не облікованих об`ємів природного газу за граничними об`ємами споживання природного газу за період з 28.10.2022 року до 26.04.2023 року у розмірі 6679,58 м3 на загальну суму 49562,48 грн. Посилання позивача на необ`єктивність припинення газопостачання, у зв`язку із чим наполягає на відшкодуванні моральної шкоди, є недоречним. Правомірність перелічених дій АТ «Дніпрогаз» визначено на законодавчому рівні Приходячі до таких висновків, суд також керуюєтся і висновками Верховного Суду, зазначеними у постанові від 22.04.2021 року по справаі № 263/7847/18. В частині поновлення розподілу природного газу, відповідно до п. 9.2 договору розподілу та п. 6 гл. 7 розд. VI Кодексу ГРМ, відновлення газопостачання (розподілу природного газу) здійснюється Оператором ГРМ протягом двох робочих днів у містах та п`яти календарних днів у сільській місцевості за письмовим зверненням споживача (його чальника) про відновлення газопостачання (розподілу природного газу) та після усунення порушень (за їх наявності) і відшкодування Оператору ГРМ витрат на припинення та відновлення газопостачання (розподілу природного газу). В частині вимоги про відновлення газопостачання/розподілу природного газу, відповідач зазначив, що відновлення газопостачання відбувається за кошти позивача та до моменту відкриття провадження у справі АТ «Дніпрогаз» позбавлено ліцензії на право діяльності з розподілу природного газу, з 01.06.2023р. товариство не виконує передбачених законодавством функцій Оператора ГРМ, в тому числі і щодо робіт по відновленню газопостачання споживачам. Таким чином, судом встановлено, що подальші дії АТ «Дніпрогаз», також, узгоджуються із приписами Кодексу ГРМ. На виконання вимог п. 8 гл. 5 розд. XI Кодексу ГРМ, 08.05.2023р. відбулося засідання комісії Оператора ГРМ із розгляду складеного акту про порушення № DZ 001931 від 27.04.2023р. З урахуванням зафіксованого встановленого порушення комісією вирішено задоволено даний акт. Таким чином, що думка позивача щодо необхідності зазначення в протоколі посад працівників є суб`єктивною та необґрунтованою, оскільки Кодекс ГРМ не ставить таких вимог та форма протоколу Кодексом ГРМ не передбачена. Відповідно до п. 11 гл. 5 розд. XI Кодексу ГРМ, за результатами розгляду акта про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення (повністю або частково), або необхідність додаткового обстеження чи перевірки, або додаткових пояснень тощо, або скасування акта про порушення. При задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості. Розрахований відповідно до вимог цього розділу необлікований (донарахований) об`єм природного газу, що припадає на період до 01 числа місяця, у якому прийнято рішення комісії щодо задоволення акта про порушення (тобто до закритого балансового періоду), не потребує коригування (включення до) закритих періодів, а його вартість у повному обсязі має бути оплачена споживачем (несанкціонованим споживачем) Оператору ГРМ. При цьому вартість природного газу визначається Оператором ГРМ. Відповідно до п. 1 гл. З розд. XI Кодексу ГРМ, у разі виявлення Оператором ГРМ несанкціонованого газопроводу або несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу розрахунок об`єму необлікованого природного газу здійснюється за граничними об`ємами споживання природного газу населенням (додаток 19 цього Кодексу) з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв споживача (фізичної особи) за період з дня останнього контрольного зняття показань лічильника (контрольного огляду вузла обліку або його перевірки) до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку на його усунення. Відповідачем складено акт-розрахунок про нарахування необлікованого об`єму природного газу у розмірі 6679,58 м3 за період з 28.10.2022р. по 26.04.2023р. вартістю 49 562,48 грн. Рахунок на оплату необлікованого об`єму природного газу було направлено на адресу споживача. Судом встановлено, що форма безпосередньо даного рахунку не передбачена Кодексом ГРМ, тому доводи позивача щодо неналежного оформлення рахунку безпідставні, необгрунтованою є також доводи позивача про те, що не було виконано «розрахунку» у відповідності до вимог глави 3 розділу XI Кодексу ГРМ, оскільки його не відображено у отриманому «рахунку». Поняття «розрахунку» та «рахунку» відмінні. Відповідно до п. 12 гл. 5 розд. XI Кодексу ГРМ, вартість необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу, яка пред`являється до сплати сподживачу в результаті задоволення акта про порушення, зазначається в окремому платіжному рахунку Оператора ГРМ, який надається або надсилається споживачу. Виходячи із вимог даної норми в «рахунку» наводиться вартість в грошовому вираженні нарахованого необлікованого об`єму природного газу, яка перед`являється до сплати споживачу, з урахуванням здійснених розрахунків. Судом встановлено, що здійснене нарахування необлікованого об`єму природного газу та його вартості відбулося у відповідності вимог діючого законодавства, вимог в частині направлення споживачу рахунку на оплату, також, дотримано. Щодо вимоги про виключення з особового рахунку даних про обов`язок сплати заборгованості, то вона не відповідає способам захисту передбачених ст. 16 Цивільного кодексу України. Отже, не забезпечить захист порушеного права, за умови доведення його порушення та не може бути встановлено способу виконання вимоги «про виключення даних про обов`язок», так як особовий рахунок - елемент бухгалтерського діяльності для ведення обліку розрахунків з фізичними та юридичними особами, на якому відображаються всі фінансово-звітні дані. В свою чергу обов`язок є одним із складових зобов`язального правовідношення, яке встановлюється ст. 11 ЦК України, тому дані про обов`язок не може бути виключено з особового рахунка. Таким чином, суд приходить до висновку, що представником позивача не наведено належних аргументів, які б безспірно свідчили про неправомірні дії акціонерного товариства «Оператор Газорозподільної системи «Дніпрогаз» при проведенні перевірки газопроводу за адресою проживання споживача, нарахуванні вартості необлікованого об`єму та вартості природного газу. Суд, враховуючи акт про порушення № DZ 001931 від 27.04.2023р., акт про припинення газопостачання від 27.04.2023 р., акт-розрахунок необлікованого об`єму та обсягу природного газу і його вартості від 08.05.2023 року, у позивач [PERSON] виявлено несанкціонований газопровід, а тому, суд вважає, що дії відповідача щодо нарахування необлікованого об`єму природного газу є правомірними. З урахуванням викладеного, розглядаючи даний спір в межах заявлених вимог, оцінюючи докази, які містяться в матеріалах справи, суд доходить висновку, що позовні вимоги [PERSON] є не обґрунтованими, а тому не підлягають задоволенню. Стосовно позовних вимог щодо відшкодування моральної шкоди суд виходить з наступного. Відповідно до глави 6 розділу XI Кодексу ГРМ, у разі безпідставного припинення постачання (розподілу природного газу) з вини Оператора ГРМ він відшкодовує споживачу вартість або об`єм недовідпущеного природного газу, який вираховується з урахуванням даної норми за період безпідставного припинення газопостачання. Судом встановлено, що розподіл природного газу за об`єктом позивача припинено правомірно у відповідності до вимог законодавства. Відповідно до пп. 4 п. 2 гл. 6 розд. XI Кодексу ГРМ, оператор ГРМ не відповідає за ненадання послуг з розподілу природного газу, якщо це сталося з вини споживача, до прикладу недотримання умов експлуатації газового обладнання тощо. Суд прийшов до висновку, що виконання вимог законодавства щодо припинення розподілу природного газу було пов`язано з порушенням з боку позивача умов експлуатації системи газопостачання, які встановлює Кодекс ГРМ та ПБСГ, тому це не може мати наслідком покладення відповідальності на відповідача. Відповідно до глави 6, споживач, який вважає, що на його об`єкті безпідставно припинено газопостачання подає претензію складену в довільній формі, яка реєструється в спеціальному журналі. З наданих до суду позивачем доказів вбачається, що претензія оформлювалася до АТ «Дніпрогаз», але відсутні докази того вона направлялася до відповідача та проходила реєстрацію у спеціальному журналі. Крім того, позивачем не обґрунтовано, яким чином відповідач, виконуючи вимоги законодавства, завдав моральної шкоди позивачу, яку оцінено у розмірі 40000,00 грн. та за якими критеріями визначено моральну шкоду та розмір, також, не наведено. Позивачем до суду надана довідка до акту огляду медико-соціальною експертною комісією №570813 серія 12ААВ про встановлення І Б групи інвалідності з 30.01.2023р. [PERSON] та виписка з медичної картки стаціонарного хворого № 3713 від 25.07.2023р., не можуть слугувати доказами завдання моральної шкоди чи спричинення діями відповідача захворювання позивача та члена його родини. Крім того, безпідставність позовної вимоги про відшкодування моральної шкоди полягає в тому, що між сторонами існують зобов`язання за типовим договором розподілу природного газу, а оскільки моральна шкода має деліктне походження, тобто виникає із цивільного правопорушення, а не з договору, тому якщо між сторонами спору існують договірні зобов`язання, стягнути моральну шкоди за їх порушення неможливо, Аналогічна правова позиція зазначена в постанові Верховного Суду України від 09.11.2016 року у справі № 6-1575цс16, якою визначено, що підставою для стягнення моральної шкоди є делікт, за порушення договору договору шкода не стягується, в тому числі і за порушення прав споживачів. Висновок Верховного Суду та норми права, які відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України підлягають застосуванню у спірних правовідносинах. Відповідно до статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно з частиною другою статті 1167 ЦК України моральна шкода відшкодовується незалежно від вини органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, фізичної або юридичної особи, яка її завдала якщо шкоди завдано каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи внаслідок дії джерела підвищеної небезпеки. Відповідно до частини першою статті 1168 ЦК України моральна шкода, завдана каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, може бути відшкодована одноразово або шляхом здійснення щомісячних платежів. Згідно із частиною другою статті 1187 ЦК України шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку. У пункті 5 постанови Пленуму Верховного суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» судам роз`яснено, що обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Наявність моральної шкоди доводиться позивачем, який в позовній заяві має зазначити, які моральні страждання та у зв`язку з чим він поніс і чим обґрунтовується розмір компенсації. Розмір відшкодування моральної шкоди оцінюється самим потерпілим та визначається у позовній заяві. Враховуючи, що в діях відповідача не встановлено порушень прав позивачів [PERSON] в позовних вимогах щодо відшкодування моральної шкоди необхідно відмовити. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, оскільки в задоволенні позову відмовлено, а позивач при зверненні до суду з позовною заявою звільнений від сплати судового збору, то судовий збір слід компенсувати за рахунок держави.

Outcome: dismissed