Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-03 00:00:00

У провадженні Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області перебуває цивільна справа за заявою [PERSON] (представник адвокат Перебийніс С.В.), заінтересовані особи: орган опіки та піклування Корсунь-Шевченківської міської ради, [INFO] , [PERSON] , [PERSON] (представник адвокат Ріпа Л.О.), про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна. Заявниця зазначає, що [PERSON] , [INFO] , є її рідним братом, особою з інвалідністю з дитинства, з 01.08.2001 - особою з інвалідністю другої групи, на даний час потребує постійної сторонньої допомоги, не усвідомлює своєї поведінки та потребує нагляду і турботи. Також заявниця посилається на те, що після смерті їхніх батьків з 2009 року роль опікуна над братом [PERSON] взяв на себе син заявниці [PERSON] , до якого і перевезли жити [PERSON] . Заявниця зауважує, що вона не може взяти на себе роль опікуна над своїм братом, так як вона є особою пенсійного віку та має ряд захворювань, вважає, що його опікуном слід призначити [PERSON] , який фактично багато років виконує функції опікуна і не заперечує щодо призначення його опікуном [PERSON] . З огляду на викладене заявниця просить визнати недієздатним [PERSON] , встановити над ним опіку та призначити його опікуном [PERSON] . У судовому засіданні заявниця [PERSON] та її представник [PERSON] заяву підтримали. Додатково заявниця повідомила, що до м. Корсуня-Шевченківського її брат [PERSON] переїхав у 2009 році та проживав разом з її сім`єю за адресою: [ADDRESS] . За цією ж адресою проживав на той час разом із своєю сім`єю і син заявниці [PERSON] . У 2015 році син придбав власне домоволодіння за адресою: [ADDRESS] , куди у 2015 році переїхав разом із своєю сім`єю та братом заявниці [PERSON] . Заявниця повідомила, що вона дотепер працює сімейним лікарем, однак здійснювати догляд за братом не може через свій вік. При цьому надала інформацію про особливості поведінки [PERSON] , про його реакції на фізіологічні процес, про його навички здійснювати догляд за собою. На запитання суду підтвердила, що саме вона супроводжувала брата [PERSON] до лікарні в серпні 2023 року з метою постановки його на психіатричний облік у лікаря-психіатра. Представник [PERSON] адвокат Ріпа Л.О. на запитання суду повідомив, що особисто із [PERSON] не спілкувався, за місцем його проживання не був. Однак після ознайомлення з матеріалами справи вважає, що заява підлягає задоволенню. Представник органу опіки та піклування Корсунь-Шевченківської міської ради Черкаського району Черкаської області Захарченко Р.М. повідомила, що рішенням органу опіки та піклування затверджено подання, яким рекомендовано призначити [PERSON] опікуном [PERSON] у разі визнання останнього недієздатним. При цьому на запитання суду представник повідомила, що перед затвердженням подання орган опіки та піклування не встановлював наявність чи відсутність інших осіб, які також могли б виконувати обов`язки опікуна. Заінтересована особа [PERSON] повідомив, що із самого дитинства спілкується зі своїм дядьком. Під час відвідин діда та баби, разом з якими проживав [PERSON] , останній приглядав за [PERSON] . Указав, що [PERSON] дуже погано розмовляє, видає звуки чи слова, які є незрозумілі для сторонніх осіб, однак [PERSON] його розуміє. Також повідомив, що наразі не працює. Зазначив, що оформив допомогу по догляду за [PERSON] , однак доказів цього не надав. Пояснити суперечливу інформацію щодо місця проживання [PERSON] не зміг. Щодо режиму дня [PERSON] , особливостей його поведінки та психіки, його потреб нічого не пояснив. Просив призначити його опікуном. Положеннями п. 1 ч. 2 ст. 293 ЦПК України передбачено, що суд розглядає в порядку окремого провадження справи про визнання фізичної особи недієздатною. Відповідно до ч. 1 ст. 39 ЦК України фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх та (або) керувати ними. Положеннями ч. 3 ст. 296 ЦПК України передбачено, що заяву про визнання фізичної особи недієздатною може бути подано членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, закладом з надання психіатричної допомоги. Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення учасників, суд встановив таке. Заявниця [PERSON] , [INFO] , є рідною сестрою [PERSON] , [INFO] , що вбачається зі свідоцтва про народження [PERSON] серії [NUMBER] , виданого 01.04.1961, та свідоцтва про народження заявниці серії [NUMBER] , виданого 08.01.1957. Батьками заявниці та [PERSON] указані одні і ті ж саме особи. Зміна дошлюбного прізвища заявниці " [PERSON] " на шлюбне " [PERSON] " підтверджується її свідоцтвом про укладення шлюбу серії [NUMBER] від 27.08.1977. Згідно з довідкою, виданою виконкомом Мошнівської міської ради 26.12.2023 №1856/02-09, [PERSON] , [INFO] , зареєстрований, але не проживає за адресою: [ADDRESS] . У довідці вказано, що місце перебування [PERSON] не відоме. 15.12.2023 депутат Корсунь-Шевченківської міської ради Федоренко С., чий підпис посвідчив представник КП "ВЖ РЕУ" Корсунь-Шевченківської міської ради Т.С.Шкалиберда, видав [PERSON] довідку про те, що останній дійсно проживає за адресою: [ADDRESS] , без реєстрації місця проживання, разом зі своїм племінником [PERSON] . Як вбачається з указаної довідки вона видана на підставі свідчень [PERSON] та [PERSON] . Суд критично ставиться до цього документа, оскільки сам [PERSON] , якому нібито видали довідку, не міг в силу свого стану здоров`я ні замовити таку довідку, ні отримати її. Також суд звертає увагу, що матеріали справи не містять даних про таких осіб як [PERSON] та [PERSON] . Жодних даних чи реквізитів документів, на підставі яких ідентифіковано цих осіб, не зазначено. Залишається невідомим хто і з якою метою отримав вказану довідку від імені [PERSON] , який є особою з інвалідність з дитинства, не вміє розмовляти (зі слів заявниці та [PERSON] ) та не розуміє значення своїх дій. Ураховуючи викладене суд дійшов висновку що вказана довідка не відповідає вимогам достовірності доказу (ст. 79 ЦПК України) та є недопустимим доказом, оскільки отримана невідомо ким з порушенням порядку, встановленого законом (ст. 78 ЦПК України). Відповідно до Висновку лікарської комісії КНП «Корсунь-Шевченківська багатопрофільна лікарня» Корсунь-Шевченківської міської ради №67 від 22.08.2023 [PERSON] потребує постійного стороннього догляду, проживає разом з [PERSON] по [ADDRESS] . Суд звертає увагу що адреса місця проживання встановлена зі слів [PERSON] . При цьому в медичній картці [PERSON] вказано, що на огляд до лікаря 18.08.2023 [PERSON] супроводжувала сестра (заявниця [PERSON] ). Також зазначено, що [PERSON] проживає із сім`єю сестри. У судовому засіданні заявниця не заперечувала факт супроводження брата [PERSON] до лікарні на огляд з метою постановки останнього на облік. Оскільки [PERSON] не вміє зрозуміло викладати свої думки (розмовляти), то очевидно, що інформацію лікарю про місце проживання [PERSON] надавала саме заявниця. З висновку судово-психіатричного експерта від 29.03.2024 №183 вбачається, що [PERSON] , [INFO] , страждає на даний час хронічним стійким психічним захворюванням - важкою розумовою відсталістю внаслідок хвороби Дауна з проявами негативної еволютивної динаміки (тобто прогресуючим поглибленням когнітивного дефекту), через що на даний час не здатен усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. За таких обставин суд вважає обґрунтованою вимогу заявниці про визнання [PERSON] недієздатним. Вирішуючи питання щодо призначення опікуна [PERSON] , суд виходить з такого. Суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування (ст. 60 ЦК України). Опіка або піклування встановлюється за місцем проживання фізичної особи, яка потребує опіки чи піклування, або за місцем проживання опікуна чи піклувальника (ст. 62 ЦК України). Згідно із частинами четвертою та п`ятою статті 63 ЦК України опікун або піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника. Фізичній особі може бути призначено одного або кількох опікунів чи піклувальників. Відповідно до частини першої статті 67 ЦК України опікун зобов`язаний дбати про підопічного, про створення йому необхідних побутових умов, забезпечення його доглядом та лікуванням. При призначенні опікуна важливі та обов`язково повинні враховуватися особисті приязні взаємини між опікуном і підопічним, що забезпечить нормальне життєзабезпечення підопічного. Можливість особи здійснювати повноваження опікуна перевіряється органом опіки та піклування, який висловлює пропозиції про доцільність призначення опікуна. Аналогічні положення зазначені у Правилах опіки та піклування, затверджених наказом Державного комітету України у справах сім`ї та молоді Міністерства освіти України, Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства праці та соціальної політики України 26 травня 1999 року № 34/166/131/88. Частиною першою статті 300 ЦПК України передбачено, що суд, ухвалюючи рішення про визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею відповідно піклування або опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає їй піклувальника чи опікуна. Виходячи з аналізу частини першої статті 60 ЦК України та частини першої статті 300 ЦПК України, обов`язковою умовою призначення судом конкретної фізичної особи опікуном над недієздатною фізичною особою є наявність подання органу опіки та піклування щодо доцільності призначення саме цієї особи опікуном. При цьому таке подання повинно відповідати вимогам закону щодо його обґрунтованості та змісту, має бути подано в належній процесуальній формі згідно з вимогами ЦПК України. При внесенні подання орган опіки та піклування має якнайкраще врахувати інтереси особи, над якою встановлюється опіка. Орган опіки та піклування Корсунь-Шевченківської міської ради надав суду своє подання від 16.05.2024 №1076/01-56, згідно з яким вважає за доцільне призначити [PERSON] опікуном над громадянином [PERSON] , [INFO] у разі визнання судом його недієздатним. Подання мотивовано тим, що « [PERSON] має можливість дбати про дядька, створювати необхідні побутові умови, забезпечувати його доглядом та лікуванням». Однак, з яких підстав орган опіки дійшов такого висновку - не зазначається. Крім того, у цьому поданні взагалі нічого не сказано про те, хто саме до цього часу здійснював і на даний час здійснює догляд за [PERSON] . Також не вказано, яким чином [PERSON] може створити необхідні побутові умови для [PERSON] , та за чий рахунок забезпечити його доглядом та лікуванням, ураховуючи, що сам [PERSON] не працює, отже доходу не отримує. Відомостей про доходи інших членів сім`ї та можливість (чи неможливість) іншим членам сім`ї здійснювати догляд за [PERSON] у поданні не проаналізовано. Ознайомившись зі змістом подання колегія суду дійшла висновку, що указаний висновок є поверхневим, не відповідає вимогам закону щодо його обґрунтованості, а орган опіки та піклування не вдався до ґрунтовної перевірки обставин та встановлення фактичного місця проживання [PERSON] . Також достеменно не було встановлено хто саме заявниця [PERSON] чи її син [PERSON] - та в якому обсязі здійснює догляд за [PERSON] . Крім того не було досліджено питання, чи є інші особи, крім [PERSON] , які мають можливість здійснювати догляд за [PERSON] , та чи не є це для [PERSON] способом ухилення від мобілізації до лав ЗСУ. Про те, що орган опіки та піклування поверхнево підійшов до аналізу питання свідчить ще й те, що у вказаному поданні зазначено, що [PERSON] подав клопотання до Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області про визнання його дядька [PERSON] недієздатним та встановлення опіки над ним. Однак, у провадженні суду таке клопотання [PERSON] відсутнє, оскільки судове провадження здійснюється за заявою [PERSON] . Акт обстеження умов проживання потенційного опікуна орган опіки та піклування суду також не надав. У поданні відсутнє посилання на те, що такий акт взагалі складався. З позитивної характеристики з місця проживання [PERSON] вбачається, що він дбає про свою сім`ю, разом з дружиною виховує двох синів, допомагає сусідам та слідкує за чистотою довкілля. Однак при цьому характеристика взагалі не містить відомостей про те, що з [PERSON] проживає його хворий дядько [PERSON] , та що [PERSON] здійснює за дядьком догляд. Як було вказано вище, з оригіналу медичної карти амбулаторного хворого [PERSON] вбачається, що він оглядався лікарем психіатром 18.08.2023. З`явився на огляд з сестрою. На теперішній час проживає з сестрою та її родиною. З висновку судово-психіатричного експерта від 29.03.2024 №183 також вбачається, що на експертизу [PERSON] з`явився в супроводі сестри [PERSON] , яка і була присутня поруч з ним при проведенні експертизи. Заявниця [PERSON] у своїй заяві до суду про визнання її брата [PERSON] недієздатним посилалася на те, що вона є пенсіонеркою за віком, має поганий стан здоров`я та не може взяти на себе роль опікуна.. На підтвердження вищевказаних доводів заявницею не подано до суду жодних доказів, які б доводили неможливість здійснення догляду за [PERSON] . Більше того, ряд матеріалів справи свідчить про те, що саме вона здійснює догляд за своїм хворим братом і опікується його станом здоров`я. Таким чином, у даному випадку суд вважає, що подання органу опіки та піклування містить виключно висновок про необхідність призначення [PERSON] опікуном над [PERSON] без достатньої аргументації такого висновку, через що не може бути прийнятий судом. Тому суд виснує, що вимога заявника про призначення [PERSON] опікуном [PERSON] задоволенню не підлягає. У постанові Верховного Суду від 14.02.2018 у справі № 545/1691/16-ц (провадження № 61-4475св18) Верховним Судом сформульовано висновок про те, що законодавством не передбачено обов`язку суду визнання особи недієздатною і призначення опікуна в єдиному судовому процесі. Відповідно до положень ст. 65 ЦК України до встановлення опіки або піклування і призначення опікуна чи піклувальника опіку або піклування над фізичною особою здійснює відповідний орган опіки та піклування. Оскільки [PERSON] визнається судом недієздатним, суд встановлює над ним опіку і до призначення йому опікуна здійснення опіки над недієздатним [PERSON] покладає на Орган опіки і піклування Корсунь-Шевченківської міської ради. Орган опіки та піклування має врахувати недоліки подання, викладені в рішенні суду, та звернутися до суду з належним чином оформленим поданням, після встановлення кола осіб, які можуть здійснювати опіку над недієздатним [PERSON] , із зазначенням мотивів надання рекомендації конкретному кандидату щодо призначення його опікуном. Згідно із ч. 1 ст. 40 ЦК України фізична особа визнається недієздатною з моменту набрання законної сили рішенням суду про це. Строк дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною визначається судом, але не може перевищувати двох років, що передбачено ч. 6\~ст. 300 ЦПК України. Ураховуючи відомості про стан здоров`я [PERSON] , викладені у висновку судово-психіатричного експерта, у якому зазначено, що [PERSON] не здатний усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, суд визначає максимальний строк дії рішення - два роки, який рахується з моменту набранням законної сили даним рішенням суду. Положеннями п. 2 ч. 3\~ст. 133 ЦПК України передбачено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати пов`язані з залученням експертів та проведенням експертизи. Черкаська філія судових експертиз своїм листом від 11.04.2024 №384/01-02 повідомила суд, що вартість проведеної судової експертизи щодо [PERSON] становить 5379,40 грн без ПДВ та просила віднести ці витрати на рахунок держави на підставі ч. 2\~ст. 299 ЦПК України\~.

Outcome: partial