Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-28 00:00:00

\~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Позивач \~ \~ [PERSON] звернулась \~в суд\~з позовом до Лугинської селищної ради Коростенського району, в якій просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті матері - [PERSON] , яка померла [INFO] . В обгрунтування своїх позовних вимог посилається на те, що [INFO] помер її батько [PERSON] , після смерті батька спадщину спільним проживанням прийняла його дружина ( мати) позивача - [PERSON] , у вигляді житлового будинку та земельної ділянки. Зазначила, що за життя 18.02.2015 року [PERSON] склала заповіт, яким своє майно заповіла їй [PERSON] . З заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину на майно померлої, вона звернулась лише 20.03.2023 до приватного нотаріуса Коростенського районного нотаріального округу Можарівської Н.В. За її заявою нотаріусом було заведено спадкову справу № 46/2024, але у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом їй було відмовлено, у зв`язку з тим, що пропущений шестимісячний строк для прийняття спадщини. Позивач в підготовче судове засідання не з`явилась, надала суду заяву, в якій просить справу розглянути в її відсутність, зазначила, що позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити. Представник відповідача Лугинської селищної ради Коростенського району в підготовче судове засідання не з`явився, направив до суду заяву, в якій просить справу розглянути в його відсутність, не заперечує проти задоволення позову. За таких обставин суд вважає за можливе розглядати справу на підставі наявних матеріалів та без фіксації технічними засобами , відповідно до вимог ст. ст. 191ч.2, 247 ЦПК України. Відповідно до вимог ст.200ч.3 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Вивчивши матеріали справи у їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов\~ підлягає\~ задоволенню, виходячи з наступного.\~\~\~\~\~\~\~ Судом встановлено, що\~ [INFO] \~в с. Березовий Груд Лугинського району Житомирської області померла [PERSON] (свідоцтво про смерть\~ серія\~\~ [NUMBER] ( а.с.15 ).\~ Відповідно до\~заповіту,\~складеного 18.11.2015 , який посвідчений головою Будо- Літківської сільської ради Лугинського району Житомирської області [PERSON] , [PERSON] на випадок своєї смерті зробила таке розпорядження: все що буде належати їй на день смерті і на що вона за законом матиме право, заповіла [PERSON] , [INFO] , позивачці по справі . Зареєстровано в реєстрі за № 8. (а.с. 14). 20.03.2023\~ \~позивач звернулась\~ \~до приватного\~нотаріуса \~Коростенського районного\~нотаріального округу Можарівської\~ \~Н.В., з приводу прийняття спадщини, але йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину (а.с. 17). Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до частини першої ст. 1269 ЦК України, ч.1 ст. 1270 ЦК України \~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини Відповідно до ст.ст.\~1217,\~1218 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно статей\~1222,\~1223 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Спадкоємцями за заповітом можуть бути юридичні особи та інші учасники цивільних відносин (стаття 2 цього Кодексу). Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у\~статтях 1261 - 1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. За життя\~ [PERSON] \~склала заповіт,\~зареєстрований в\~реєстрі №\~8,\~посвідчений головою Будо- Літківської сільської ради Лугинського району Житомирської області [PERSON] . Відповідно до статей\~ 1233,\~1234,\~1235,\~1236 ЦК України, заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Право на заповіт має фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Право на заповіт здійснюється особисто. Вчинення заповіту через представника не допускається. Заповіт має бути посвідчений нотаріусом або іншими посадовими, службовими особами, визначеними у\~статтях 1251 - 1252 цього Кодексу. Зі змісту заповіту вбачається, що спадкодавець [PERSON] зробила розпорядження щодо належного їй майна, яке вона заповіла [PERSON] позивачці по справі. Заповіт підписаний власноруч заповідачем. Проте, в зв`язку з тим, що позивач на день смерті спадкодавця проживала окремо, для оформлення спадщини їй були потрібні чималі матеріальні витрати з якими у неї на той час були труднощі, оскільки вона хворіла, та необізнаності в законодавстві та процедурі оформлення спадкового майна, строках прийняття спадщини вона у встановлений законом строк не звернулась з заявою про прийняття спадщини. Строк для прийняття спадщини закінчився. Відповідно до п. 24\~постанови Пленуму Верховного Суду України N 7 від 30 травня 2008 р. "Про судову практику у справах про спадкування"\~особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК України. У разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга\~статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини спадкоємці звертаються до суду. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини із поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Пленум Верховного Суду України в п. 24 своєї\~постанови від 30 травня 2008року №7Про судовупрактику усправах проспадкування\~роз`яснив, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст.\~1272 ЦК України. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. За наведених обставин суд вважає, що позивачем строк для прийняття спадщини був пропущений з поважних причин, а тому відповідно до\~ст. 1272 ЦК України\~йому необхідно визначити додатковий строк в два місяці, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~ На підставі викладеного та

Outcome: approved