Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-10 00:00:00

\~ \~ \~ \~ 02.02.2024 року керівник Вознесенської\~окружної прокуратури\~Миколаївської області звернулася в суд з позовом в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Єланецька селищна рада Миколаївської області, до [PERSON] про відшкодування збитків, завданих кримінальним правопорушенням. Свої вимоги мотивує тим, що [INFO] [PERSON] , з метою незаконної порубки лісу, взявши з собою раніше заготовлену бензинову пилу «Forte FGS», у обідній час прибув до захисного насадження, яке розташоване неподалік с. Велідарівка Єланецької селищної ради Вознесенського району Миколаївської області, де самовільно, всупереч встановленого законом порядку, без отримання лісорубного квитка, за допомогою вищевказаної бензопили в одному місці вказаної лісополоси, яка має географічні координати 47.653976, 31.811203, незаконно спиляв 3 сироростучих дерева породи «Акація біла» діаметром на пні 37 см., 32 см. та 51 см., шляхом їх повного відокремлення від кореня у спосіб спилювання, чим заподіяв навколишньому середовищу істотну шкоду на загальну суму 30956,12 грн. Вироком Єланецького районного суду Миколаївської області від 16.05.2023 року затверджено угоду про визнання винуватості, укладену між прокурором та обвинуваченим [PERSON] , останнього визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України. Посилаючись на вищевикладене, керівник Вознесенської\~окружної прокуратури\~Миколаївської області просила суд стягнути з відповідача шкоду, завдану кримінальним правопорушенням у сумі 30956,12 грн. Прокурор до суду надав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав, просив задовольнити, також просив провести заочний розгляд справи у разі неявки належним чином повідомленого про час та місце розгляду справи відповідача. Відповідач в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив, відзив на позовну заяву, клопотання про відкладення розгляду справи та заяву про розгляд справи за його відсутності до суду не подав. Згідно з ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Згідно ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Виходячи з\~викладеного,\~суд вбачає\~за можливе\~розглянути справу\~по суті\~за відсутності\~належним чином\~повідомлених про\~час та\~місце розгляду\~справи учасників\~справи. Дослідивши письмові матеріали справи, встановивши факти та відповідні до них правовідносини, суд приходить до слідуючого висновку. Так, згідно зі ст. 66 Конституції України\~кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1\~ст. 2 ЦПК України). Відповідно до ч. 1\~ст.\~4 ЦПК України\~кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Як визначено у частинах 2, 3\~ст. 1 ЛК України, ліси України є її національним багатством і за своїм призначенням та місцерозташуванням виконують переважно водоохоронні, захисні, санітарно-гігієнічні, оздоровчі, рекреаційні, естетичні, виховні, інші функції та є джерелом для задоволення потреб суспільства в лісових ресурсах. Усі ліси на території України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави. Заготівля деревини може здійснюватися у порядку спеціального використання лісових ресурсів (ч. 1\~ст. 67 ЛК України). Спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубний квиток або лісовий квиток, що видається безоплатно (ч. 1\~ст. 69 ЛК України). Відповідно до ч. 1\~ст. 105 ЛК України\~порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Зокрема, відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у\~\~незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Статтею 47 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», та п. 7 ч. 3 ст. 29, п.7 ч. 2 ст. 69 Бюджетного кодексу України передбачено, що грошові стягнення за шкоду, заподіяну внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, зараховуються до спецфондів Державного, обласного та місцевого (сільського, селищного, міського) бюджетів за місцем скоєння правопорушення. Відповідно до ст. 61 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», органи місцевого самоврядування в селах, селищах, містах, районах у містах (у разі їх створення) самостійно виконують відповідні місцеві бюджети згідно з Бюджетним кодексом. У ст. 62 вказаного закону передбачено, що держава фінансово підтримує місцеве самоврядування, бере участь у формуванні доходів місцевих бюджетів, здійснює контроль за законним, доцільним, економним, ефективним витрачанням коштів та належним їх обліком. Відповідно до ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Згідно ст. 128 КПК України цивільний позов в інтересах держави пред`являється прокурором. Особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні, а також особа, цивільний позов якої залишено без розгляду, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства. Як вбачається з матеріалів справи та встановлено в ході розгляду справи по суті, 15.11.2022 року [PERSON] , з метою незаконної порубки лісу, взявши з собою раніше заготовлену бензинову пилу «Forte FGS», у обідній час прибув до захисного насадження, яке розташоване неподалік с. Велідарівка Єланецької селищної ради Вознесенського району Миколаївської області, де самовільно, всупереч встановленого законом порядку, без отримання лісорубного квитка, за допомогою вищевказаної бензопили в одному місці вказаної лісополоси, яка має географічні координати 47.653976, 31.811203, незаконно спиляв 3 сироростучих дерева породи «Акація біла» діаметром на пні 37 см., 32 см. та 51 см., шляхом їх повного відокремлення від кореня у спосіб спилювання, які виконували захисну протерозійну функцію. Вироком Єланецького районного суду Миколаївської області від 16.05.2023 року затверджено угоду про визнання винуватості, укладену між прокурором та обвинуваченим [PERSON] , останнього визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України. При розгляді судом угоди про визнання винуватості [PERSON] беззастережно визнав себе винним у вчиненні кримінального правопорушення, щиро розкаявся. Цивільний позов в даному кримінальному провадженні залишений без розгляду. Вирок Єланецького районного суду від 16.05.2023 року у справі за № 476/243/23 набрав законної сили 16.06.2023 року та не оскаржувався. Розмір шкоди заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок пошкодження дерев до ступеня припинення росту підтверджується висновком експерта № 22-1189 від 16.11.2022 року, розрахунок якої проведено на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 року № 665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу» та становить 30 956,12 грн. В судовому засіданні встановлено, що вищевказану істотну шкоду відповідач у добровільному порядку не відшкодував. Відповідно до ч.6 ст.82 ЦПК України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Відповідно до п. 7 постанови Пленуму ВСУ №14 від 18.12.2009 року «Про судове рішення у цивільній справі», розглядаючи позов, який випливає з кримінальної справи, суд не вправі обговорювати вину відповідача, а може вирішувати питання лише про розмір відшкодування. За змістом ч. 4 ст. 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Статтею 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" передбачено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Згідно\~ст.\~107 ЛК України, підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. Відповідно до\~ст. 22 ЦК України\~особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила, або мусить зробити для відновлення свого порушеного права. В силу\~ст. 1192 ЦК України\~з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Згідно із ч.ч. 1, 2\~ст. 1166 ЦК України\~майнова шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини. Вказаними нормами закону встановлені загальні підстави відшкодування шкоди в рамках позадоговірних (деліктних) зобов`язань. Таким чином, для встановлення обставин, чи є підстави для настання відповідальності за спричинення майнової та моральної шкоди необхідні: наявність шкоди, протиправне діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вина останнього в її заподіянні. В силу вимог ч. 3 ст.\~12, ч. 1 ст.\~81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ч. 2\~ст. 77 ЦПК України). Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1\~ст. 76 ЦПК України). Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків (ч. 2\~ст. 76 ЦПК України). Докази у цивільному процесі мають бути належними та допустимими. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування ч. 1\~ст. 77 ЦПК України). Факт заподіяння шкоди навколишньому природному середовищу, винна поведінка відповідача, яка знаходиться у причинно-наслідковому зв`язку із заподіянням шкоди підтверджуються вказаним вище вироком Єланецького районного суду Миколаївської області від 16.05.2023\~року і становить 30956,12 грн. Розмір збитків, заподіяних державі вищевказаними діями відповідача, підтверджується висновком експерта. В ході розгляду справи відповідач не надав суду доказів і не довів відсутності своєї вини у завданні шкоди лісовому господарству, як і не подав доказів на спростування розміру заподіяної шкоди. За такого, суд приходить до висновку про доведеність факту заподіяння шкоди державі незаконною порубкою 3\~сироростучих дерева\~породи «Акація\~біла» з вини відповідача, а тому є підстави для покладення на відповідача обов`язку із відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням у розмірі 30956,12 грн. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно з п.6 ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» позивачі у справах про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях. В свою чергу підпунктом першим пункту першого частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою, встановлюється ставка судового збору у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» установлено у 2024 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня - 3028 грн. Оскільки, суд дійшов до висновку про задоволення позовних вимог, то у відповідності до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь держави підлягають стягненню 3028 грн. судового збору. Враховуючи вищевикладене,

Outcome: approved