Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-11 00:00:00

В провадженні Шевченківського районного суду м. Львова перебуває цивільна справа за позовною заявою представника позивача [PERSON] адвоката Брони Мар`яни Василівни до [PERSON] , [PERSON] , третя особа без самостійних вимог на предмет спору приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Коцюруба Лариса Ярославівна про визнання права власності на 1/5 частку нерухомого майна в порядку спадкування за заповітом. Стислий виклад позиції позивача та відповідача: 18.03.2024 року представник позивача [PERSON] адвокат Брона Мар`яна Василівна звернулася до Шевченківського районного суду м. Львова із позовною заявою до [PERSON] , [PERSON] , третя особа без самостійних вимог на предмет спору приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Коцюруба Лариса Ярославівна про визнання права власності на 1/5 частку нерухомого майна в порядку спадкування за заповітом. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що [INFO] помер батько позивача [PERSON] - [PERSON] , який за життя, а саме 06.08.2023 року, склав заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу Коцюрубою Ларисою Ярославівною за реєстровим №1273 та №1274. Згідно з текстом якого, усе своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось і взагалі все те, що на випадок його смерті буде йому належати і на що він за законом матиме право, заповідав своєму синові [PERSON] , [INFO] . 29.09.2023 року позивач [PERSON] звернувся із заявою про прийняття спадщини до приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Коцюруби Лариси Ярославівни, на підставі чого нотаріусом було заведено спадкову справу №50/2023. До складу спадкового майна, зокрема, увійшла частка, належна померлому у квартирі [ADDRESS] , згідно зі свідоцтвом про право власності на квартиру [ADDRESS] , виданого виконкомом Львівської міської ради 22.05.2000 року. 13.03.2024 року приватний нотаріус Коцюруба Лариса Ярославівна надала позивачу [PERSON] лист №02-14/14, згідно з текстом якого повідомила, що не може йому видати свідоцтво про право на спадщину за заповітом після смерті батька [PERSON] на частку у квартирі [ADDRESS] , у зв`язку з тим, що така частка згідно зі свідоцтвом про право власності на квартиру [ADDRESS] , виданого виконкомом Львівської міської ради 22.05.2000 року, є не визначеною. Внаслідок зазначених обставин, з метою належного захисту своїх спадкових прав та інтересів, позивач [PERSON] вимушений звернутись з даним позовом до суду. Відповідач у встановлений судом строк відзиву не подав. Заяви (клопотання) учасників справи: 30.04.2024 року на адресу Шевченківського районного суду м. Львова надійшло клопотання представника позивача [PERSON] адвоката Брони Мар`яни Василівни про проведення підготовчого засідання без її участі та призначити справу до судового розгляду (а.с. 37). 30.04.2024 року на адресу Шевченківського районного суду м. Львова надійшло клопотання позивача [PERSON] про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив їх задовольнити (а.с. 38). 30.04.2024\~року на адресу Шевченківського районного суду м. Львова надійшов супровідний лист приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Коцюруби Лариси Ярославівни, у якому вона просила розгляд справи проводити без її участі (41). 20.05.2024 року на адресу Шевченківського районного суду м. Львова надійшло клопотання представника позивача [PERSON] адвоката Брони Мар`яни Василівни про розгляд справи без її участі та без участі позивача [PERSON] . Позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити (а.с. 71). 11.06.2024 року на адресу Шевченківського районного суду м. Львова надійшло клопотання представника позивача [PERSON] адвоката Брони Мар`яни Василівни про розгляд справи без її участі та без участі позивача [PERSON] . Позовні вимоги підтримала у повному обсязі та просила їх задовольнити. Проти ухвалення заочного рішення не заперечила. Також, просила під час ухвалення судового рішення не здійснювати розподіл судових витрат, понесених позивачем [PERSON] у зв`язку з розглядом справи в суді, і залишити такі за позивачем [PERSON] (а.с. 77). Процесуальні дії суду по справі: Ухвалою Шевченківського районного суду м. Львова від 16.04.2024 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання (а.с. 29-30). Ухвалою Шевченківського районного суду м. Львова від 16.04.2024 року витребувана копія спадкової справи (а.с. 32-33). Ухвалою Шевченківського районного суду м. Львова від 30.04.2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті (а.с. 63-64). В судове засідання: - позивач [PERSON] не з`явився, про час, дату та місце розгляду повідомлений належним чином. На адресу Шевченківського районного суду м. Львова подав клопотання про розгляд справи без його участі (а.с. 38). - представник позивача [PERSON] адвокат Брона Мар`яна Василівна не з`явилася, про час, дату та місце розгляду повідомлена належним чином. На адресу Шевченківського районного суду м. Львова подала клопотання про розгляд справи без її участі (а.с. 71, 77). - відповідач [PERSON] не з`явився, про час, дату та місце розгляду повідомлений належним чином. Причини неявки не відомі. Заяв та клопотань на адресу Шевченківського районного суду м. Львова не надходило. - відповідач [PERSON] не з`явилася, про час, дату та місце розгляду повідомлена належним чином. Причини неявки не відомі. Заяв та клопотань на адресу Шевченківського районного суду м. Львова не надходило. - третя особа приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Коцюруба Лариса Ярославівна не з`явилася, про час, дату та місце розгляду повідомлена належним чином. На адресу Шевченківського районного суду м. Львова подала супровідний лист, у якому просила розгляд справи проводити без її участі (а.с. 41). Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин: Судом встановлено що: [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого відділом ДРАЦС у м. Львові Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції на підставі актового запису №5273. У день смерті [PERSON] відкрилась спадщина на належне йому майно. 06.08.2023 року, [PERSON] склав заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу Коцюрубою Ларисою Ярославівною за реєстровим №1273 та №1274, згідно з текстом якого усе своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось і взагалі все те, що на випадок його смерті буде йому належати і на що він за законом матиме право, заповідав своєму синові [PERSON] , [INFO] . Факт родинних зв`язків спадкодавця [PERSON] з позивачем [PERSON] підтверджується копією свідоцтва про народження, виданого повторно 20.09.2023 року Шевченківським відділом ДРАЦС у м. Львові Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, у якому батьками [PERSON] , [INFO] , зазначені [PERSON] та [PERSON] . З метою належного оформлення спадкових прав після смерті батька, 29.09.2023 року позивач [PERSON] звернувся із заявою про прийняття спадщини до приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Коцюруби Лариси Ярославівни, на підставі чого нотаріусом було заведено спадкову справу №50/2023. До складу спадкового майна, зокрема, увійшла належна померлому частка у квартирі [ADDRESS] , згідно зі свідоцтвом про право власності на квартиру [ADDRESS] , виданого виконкомом Львівської міської ради 22.05.2000 року. Згідно з зазначеним свідоцтвом, квартира [ADDRESS] належить на праві спільної приватної власності [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . Зазначена обставина також підтверджується довідкою №Ф5117 від 14.11.2023 року, виданою ОКП ЛОР «БТІ та ЕО». [INFO] померла співвласниця спірної квартири, мати сторін у справі [PERSON] . Спадкоємцем за законом після її смерті був її чоловік - [PERSON] , [INFO] , оскільки діти померлої: [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , відмовились від своїх часток у спадщині на користь батька. Дана обставина підтверджується копією свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого [PERSON] 19.11.2015 року державним нотаріусом Третьої львівської державної нотаріальної контори Якубець Т.Я. за реєстровим №6-755. Спадщина, на яку було видано вищезазначене свідоцтво, складалась з 1/5 частини квартири [ADDRESS] . На підставі даного свідоцтва про право на спадщину за законом, [PERSON] було видано витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №47974879 від 19.11.2015 року про реєстрацію за ним права власності на 1/5 частку квартири [ADDRESS] . 13.03.2024 року приватний нотаріус Коцюруба Лариса Ярославівна надала позивачу [PERSON] лист №02-14/14, згідно з текстом якого повідомила, що не може йому видати свідоцтво про право на спадщину за заповітом після смерті батька [PERSON] на частку у квартирі [ADDRESS] у зв`язку з тим, що така частка згідно зі свідоцтвом про право власності на квартиру [ADDRESS] , виданого виконкомом Львівської міської ради 22.05.2000 року, є не визначеною. Позиція суду та оцінка доводів учасників справи: Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, з`ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази у їх сукупності та кожен окремо, що мають значення для вирішення справи по суті, встановивши фактичні дані та відповідні їм правовідносини, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ст. 131 ЦПК України, у разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться. Згідно з вимогою ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. На адресу Шевченківського районного суду м. Львова подана заява про ухвалення заочного рішення, тому суд вважає можливим розглянути справу у відсутності відповідача та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України, частини першої статті 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право на звернення до суду для захисту своїх прав. Статтею 1218\~ЦК України\~встановлено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Частиною 5 статті 1268 ЦК України передбачено, що незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об`єкти нерухомості, в тому числі житловий будинок, інші споруди, земельну ділянку є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством України порядку. Виникнення у спадкоємця права на спадщину, яке пов`язується з її прийняттям, як майнового права зумовлює входження права на неї до складу спадщини після смерті спадкоємця, який не одержав свідоцтва про право на спадщину (статті 1296, 1297\~ЦК України) та не здійснив його державної реєстрації (ст. 1299 ЦК України). Відповідно до п. 3.1 листа ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013\~року №24-753/0/4-13 Про судову практику з розгляду цивільних справ про спадкування, право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності (ст. 392\~ЦК України). У п. 3.4 Листа зазначено, що відповідно до ст. 1226\~ЦК\~частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах. Суб`єкт права спільної сумісної власності має право заповідати свою частку у праві спільної сумісної власності до її визначення та виділу в натурі. Відповідно до постанови ВС у справі №570/997/19 від 09.07.2021 року, визначення судом частки співвласника у праві спільної власності на нерухоме майно за померлим не узгоджується з вимогами чинного законодавства, оскільки у такому разі судом буде вирішено питання про право особи, яка не має цивільної процесуальної правоздатності та дієздатності, що свідчить, у тому числі про неефективність способу захисту права особи відповідно до положень статті 16 ЦК України. У такому випадку спадкоємець не позбавлений можливості захисту своїх прав шляхом подання позову про визнання права власності в порядку спадкування. Згідно з частиною першою статті 355 ЦК України, майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Відповідно до частини 1 статті 357 ЦК України, частки у\~праві спільної\~часткової власності\~вважаються рівними,\~якщо інше\~не встановлено\~за домовленістю\~співвласників або\~законом. З огляду на наведені вище норми закону, враховуючи презумпцію рівності часток у спільній сумісній власності, суд приходить до висновку, що померлий [PERSON] набув право власності на 1/5 частку квартири [ADDRESS] , а тому його син - спадкоємець за заповітом та позивач у справі [PERSON] набув права власності на зазначену частку в порядку спадкування за заповітом після смерті батька. Суд враховує, що статтями 22, 24 Конституції України закріплено принцип рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом. В Рішенні Конституційного суду України №11-рп/2012 зазначається, що засада рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом забезпечує гарантії доступності правосуддя та реалізації права на судовий захист, закріпленого в ч. 1 ст. 55 Конституції України. Ця засада є похідною від загального принципу рівності громадян перед законом, визначеного ч. 1 ст. 24 Основного Закону України, і стосується, зокрема, сфери судочинства. Рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом передбачає єдиний правовий режим, який забезпечує реалізацію їхніх процесуальних прав. Тобто, суд конституційної юрисдикції тлумачить даний принцип, як принцип, який дає змогу усім учасникам реалізувати свої процесуальні права. З цього випливає, що право на доступ до суду, в тому числі право на захист порушених чи оспорюваних прав та їх захист судом має не лише відповідач, а й позивач, який звернувся до суду за захистом і таке право йому гарантоване законом. Відповідно до позиції Верховного Суду, висловленої в постанові в справі №219/1704/17 від 13.05.2020 року, яка, з точки зору ч. 4 ст. 263 ЦПК України, має враховуватися судом, у контексті дотримання принципу змагальності сторін, у процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонами матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає. Згідно з ч. 1 ст. 178 ЦПК України, у відзиві відповідач викладає заперечення проти позову. Відповідно до п. 1 ч. 5 ст. 178 ЦПК України, до відзиву додаються докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем. Нормами ст. 191 ЦПК України, врегульовано, що у строк, встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження у справі, відповідач має право надіслати суду - відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи. Згідно з ч. 3 ст. 83 ЦПК України, відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. У відповідності до ч. 8 ст. 83 ЦПК України, докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Відповідачу була надана можливість подати усі наявні докази у встановлений строк для подання відзиву на позов. При вирішенні спору суд також враховує наступне. Відповідно до ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Частиною першою ст. 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно з положенням ст. 263 ЦПК України, а також з урахуванням абз. 4 п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року №14 «Про судове рішення у цивільній справі», обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Відповідно до ч. 5 ст. 263 ЦПК України, обґрунтованим є рішення, в якому повно відображені обставини, що мають значення для даної справи, висновки суду про встановлені обставини і правові наслідки є вичерпними, повинні відповідати дійсності і підтверджуватися достовірними доказами, дослідженими в судовому засіданні. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Виходячи із вищенаведеного, після всебічного, повного та об`єктивного дослідження обставин справи, викладені позивачем у позовній заяві, обґрунтування позовних вимог знайшли своє підтвердження в ході судового розгляду, доводи є достовірними, обґрунтованими, підтверджені письмовими доказами, та сумніву у суду не викликають. Суд виконавши всі вимоги цивільного процесуального законодавства і всебічно перевіривши обставини справи, дійшов висновку що позовні вимоги є обґрунтованими та доведеними. Відповідно до вимог ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Розподіл судових витрат між сторонами: Відповідно до ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У клопотанні від 11.06.2024 року, представник позивача [PERSON] адвокат Брони Мар`яна Василівна просила під час ухвалення судового рішення не здійснювати розподіл судових витрат, понесених позивачем [PERSON] у зв`язку з розглядом справи в суді, і залишити такі за позивачем [PERSON] (а.с. 77). На підставі викладеного та

Outcome: approved