Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-28 00:00:00

06 листопада 2023 року адвокат Лукавський А.В., який діє в інтересах [PERSON] та [PERSON] , звернувся в суд з позовом до Крижопільської селищної ради, у якому просить визначити позивачам додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті їхнього сина [PERSON] . В обґрунтування заявлених позовних вимог посилається на те, що [INFO] в результаті травм, пов`язаних із захистом Батьківщини, загинув син позивачів [PERSON] . Після його смерті позивачі не зверталися до нотаріуса з приводу оформлення спадщини, оскільки у [PERSON] було відсутнє будь-яке майно. В подальшому вони дізналися, що їхньому сину належали страхові виплати в грошовому еквіваленті, які підлягають спадкуванню, однак встановлений ЦК України шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини позивачами уже було пропущено, в зв`язку з чим нотаріус відмовила у відкритті спадкової справи та рекомендувала їм звернутися до суду із позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Окрім того, душевні страждання від втрати єдиного сина затьмарили в житті позивачів всі інші питання, в тому числі і щодо оформлення спадщини. Вказані обставини представник позивачів просить визнати поважними причинами пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини та визначити позивачам додатковий строк - три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подання нотаріусу такої заяви. Ухвалою судді Крижопільського районного суду від 13 листопада 2023 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, постановлено розглядати справу за правилами загального позовного провадження. Ухвалою Крижопільського районного суду від 14 лютого 2024 року за клопотанням представника позивачів замінено неналежного відповідача Крижопільську селищну раду на належного - [PERSON] , яка діє в своїх інтересах та в інтересах малолітнього сина [PERSON] 26 березня 2024 року до суду надійшов зустрічний позов [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування зустрічної позовної заяви [PERSON] вказує, що [INFO] помер її чоловік [PERSON] , з яким вона перебувала в зареєстрованому шлюбі з 12 жовтня 2019 року. В період шлюбу у них народився син [PERSON] , [INFO] . Після смерті чоловіка вона не звернулася до нотаріуса у встановлений законом шестимісячний строк із заявою про прийняття спадщини, оскільки їй не було відомо про наявність будь-якого спадкового майна. Про те, що її чоловіку належали страхові виплати вона дізналася, коли отримала первісний позов. На день смерті чоловіка [PERSON] вона та їхній малолітній син проживали в Закарпатській області як внутрішньо переміщені особи. Її чоловік на день смерті був зареєстрований у військовій частині в м. Бахмут Донецької області та перебував у лавах Збройних Сил України, виконував свій громадянський обов`язок щодо захисту держави. Посилаючись на вказані вище обставини, [PERSON] просить визначити їй додатковий строк - три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Ухвалою Крижопільського районного суду від 26 квітня 2024 року прийнято зустрічну позовну заяву\~\~ [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини; вимоги за зустрічним позовом об`єднано в одне провадження з первісним позовом. Окрім того, закрито підготовче провадження у справі та призначити справу до судового розгляду по суті. В судове засідання 29 травня 2024 року сторони не з`явилися. Представник позивачів (співвідповідачів за зустрічним позовом) - адвокат Лукавський А.В. подав заяву про розгляд справи у його відсутності. Також просив долучити до справи квитанції про сплату позивачами судового збору. В матеріалах справи міститься заява відповідачки (позивачки за зустрічним позовом) [PERSON] від 10.04.2024 року, у якій вона просить розглянути справу без її участі. Зустрічний позов підтримує та просить задовольнити. Не заперечує проти задоволення первісного позову. У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши надані докази, суд вважає, що позови підлягають задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [INFO] в с.\~Верхньокам`янське Донецької області помер [PERSON] , який був сином позивачів за первісним позовом (співвідповідачі за зустрічним позовом) та чоловіком відповідачки за первісним позовом (позивачка за зустрічним позовом). Спадкова справа до майна померлого [PERSON] не заводилась. 26 жовтня 2023 року приватний нотаріус Тульчинського районного нотаріального округу Питель М.С. на усне звернення [PERSON] та [PERSON] щодо оформлення спадщини після смерті [PERSON] повідомила їм про відсутність можливості видати свідоцтво про право на спадщину за законом через пропуск ними шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини. Зазначені обставини підтверджуються: копією свідоцтва про смерть [PERSON] серії [NUMBER] від 02 вересня 2022 року, копією свідоцтва про народження [PERSON] серії [NUMBER] від 19 липня 1996 року, де його батьками вказані [PERSON] та [PERSON] , копією витягу з протоколу засідання 11 Регіональної військово-лікарської комісії з визначення причинного зв`язку захворювань, поранень, контузій, травм, каліцтв (протокол № 722 від 06 березня 2023 року), згідно якого травма та причина смерті [PERSON] пов`язана із захистом Батьківщини, довідкою приватного нотаріуса Тульчинського районного нотаріального округу Питель М.С. від 26.10.2023 року № 162/01-16, копією свідоцтва про шлюб між [PERSON] та [PERSON] серії [NUMBER] від 12 жовтня 2019 року, копією свідоцтва про народження [PERSON] серії [NUMBER] від 20 жовтня 2020 року, де його батьками вказані [PERSON] та [PERSON] , повідомленням Крижопільської державної нотаріальної контори від 12.12.2023 року № 106/01-16 про те, що спадкова справа до майна померлого [PERSON] не заводилася. Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Статтею 1261 ЦК України передбачено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Аналогічний правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 01 квітня 2019 року у справі № 643/3049/16-ц (провадження № 61-39398св18), від 03 березня 2020 року у справі № 145/148/20 (провадження № 61-16153св20), від 11 листопада 2020 року у справі № 750/262/20 (провадження № 61-14038св20). Відповідно до роз`яснень, даних у п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. З матеріалів справи вбачається, що [PERSON] та [PERSON] , а також [PERSON] є спадкоємцями першої черги за законом після смерті свого відповідно сина та чоловіка [PERSON] , який помер [INFO] . На час відкриття спадщини вони не були зареєстровані та не проживали разом із померлим. Судом встановлено, що визначений законом строк на прийняття спадщини після смерті сина [PERSON] та [PERSON] пропустили через те, що їм не було відомо про наявність грошових сум, пов`язаних із страхуванням, оскільки страхування проводилося Міністерством оборони України. Суд також бере до уваги, що [PERSON] та [PERSON] перебували у важкому психічному та емоційному стані після смерті свого сина, який загинув у молодому віці. Причини пропуску [PERSON] та [PERSON] строку для прийняття спадщини суд визнає поважними. Суд вважає, що [PERSON] також пропустила строк для прийняття спадщини після смерті чоловіка [PERSON] з поважних причин, а саме через необізнаність про наявність спадкового майна. Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги первісного позову та зустрічної позовної заяви є законними, обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі. При цьому, суд враховує принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист прав сторін у справі в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. В даному випадку судові витрати слід покласти на рахунок сторони, що їх понесла.

Outcome: approved