Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-02 00:00:00

\~ \~ \~ \~Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача \~ \~ \~ \~Представник Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» звернувся до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором. В обґрунтування позову, вказує, що 03.07.2018 між Акціонерним товариством «Ідея Банк» (первісний кредитор) та [PERSON] було укладено кредитний договір №Z62.00208.004072068. 07 липня 2023 між АТ «Ідея Банк» та ТОВ "Фінансова компанія "Європейська агенція з повернення боргів" укладено Договір факторингу №07072023, відповідно до умов якого АТ «Ідея Банк» передає (відступає) ТОВ «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» за плату належні йому Права Вимоги, а ТОВ «ФК «ЄАПБ» приймає належні АТ «Ідея Банк» права Вимоги до Боржників, вказаними у Реєстрі боржників. Відповідно до Реєстру боржників №3 до Договору факторингу № 07072023 ТОВ «ФК «ЄАПБ» набуло права грошової вимоги до відповідача в сумі 21 977,63 грн., з яких: 9 021.11 грн. - сума заборгованості за основною сумою боргу; 12 956, 52 грн. - сума заборгованості за відсотками; 0,00 грн. - заборгованість за комісією. Всі нарахування, що відбувались до дати отримання ТОВ «ФК «ЄАПБ» права грошової вимоги здійснювались безпосередньо АТ «Ідея Банк» станом на день відступлення права вимоги. ТОВ «ФК «ЄАПБ» не здійснювалося жодних додаткових нарахувань, умови кредитного договору в односторонньому порядку не змінювалися. Оскільки відповідач свої зобов`язання за кредитним договором не виконав, з урахуванням викладеного, ТОВ «ФК «ЄАПБ» просить суд стягнути з відповідача заборгованість за кредитним договором №Z62.00208.004072068 від 03.07.2018 року в розмірі 21 977,63 грн. та понесені судові витрати. Відзив на позовну заяву Від представника позивача адвоката Романчук І.І. 12.02.2024 надійшов відзив на позовну заяву за вх. №561. \~ \~ \~ \~Зокрема вказує, що 03.07.2018 між Акціонерним товариством «Ідея Банк» (первісний кредитор) та [PERSON] було укладено кредитний договір №Z62.00208.004072068. Згідно наданого позивачем розрахунку за договором станом на 30.11.2023 заборгованість складає 21 977.63 грн. \~ \~ \~ \~Сторона відповідача, вказує, що на підтвердження отримання кредиту, наявності заборгованості відповідача перед позивачем по кредиту не надано жодного належного та допустимого доказу. Зокрема, розрахунок заборгованості здійснено позивачем з 07.07.2023 із зазначеним на цю дату наявного залишку поточної заборгованості, проте розрахунок заборгованості за договором про надання банківських послуг зазначеної дати не є належним доказом видачі та отримання кредиту, оскільки не є первинним документом, а також не є безспірним доказом розміру заборгованості, а лише обґрунтуванням позовних вимог щодо розміру заборгованості, яка повинна бути підтверджена саме первинним документами. \~ \~ \~ \~Посилаючись на ст. 257 ЦК України, [PERSON] просить застосувати до позовної заяви вимоги щодо строку позовної давності та відмовити в стягненні суми заборгованості у зв`язку з пропуском строку позовної давності. Проте, в поданій позовній заяві не зазначено час коли виникло право на позов за кредитним договором №Z62.00208.004072068 укладеним між Акціонерним товариством «Ідея Банк» (первісний кредитор) та [PERSON] . В той самий час як це право виникло станом на січень 2019 року, відповідно строк позовної давності закінчився 01.01.2022. \~ \~ \~ \~Наданий розрахунок заборгованості не дає можливість відслідкувати структуру боргу перед АТ «Ідея Банк», зокрема відповідно до поданої заяви, заборгованість [PERSON] за тілом кредиту становила 9021.11 грн., а заборгованість за відсотками 12 956, 52 грн., проте за кредитним договором була встановлена ануїтетна відсоткова ставка сплати кредитних платежів, за якої при частковій сплаті тіла кредиту сума заборгованості з відсотків не може її перевищувати, адже вони погашаються в першу чергу. \~ \~ \~ \~Зважаючи на викладене відповідач - [PERSON] , просить відмовити в задоволенні позовних вимог та стягнути з Позивача витрати на правову допомогу в розмірі 5000, 00 грн. \~ \~ \~ \~Представником позивача подано відповідь на відзив \~ \~ \~ \~15.02.2024 представником позивача [PERSON] подано відповідь на відзив за вх.\~№595 від 15.02.2024. \~ \~ \~ \~В обґрунтування відповіді на відзив, вказує, що сторонами були визначені та погоджені між собою усі істотні умови надання кредиту, відповідно до яких була розрахована заборгованість, а також порядок отримання та погашення заборгованості згідно кредитного договору, підписавши який [PERSON] посвідчив свою обізнаність та згоду з його умовами, волевиявлення учасників було вільним та відповідало їх волі, правочин вчинено в формі, встановленій законом та такий був спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені сторонами, а саме отримання кредитних коштів позичальником, що і було здійснено сторонами. \~ \~ \~ \~При цьому, вказаний договір та його умови в судовому порядку не оскаржувався, не визнавався не дійсним, а тому є таким, що відповідає волевиявленню сторін. \~ \~ \~ \~Вказує, що сторона відповідача не погоджуючись з відповідним розрахунком заборгованості за вищевказаним договором та має право подати контррозрахунок. Однак, будь яких належних та допустимих доказів, які спростовують позовні вимоги відповідачем не надано. \~ \~ \~ \~Заборгованість підтверджується з огляду на наявні докази в матеріалах справи, які не спростовані належним чином, зокрема розрахунком заборгованості за договором №Z62.00208.004072068 від 03.07.2018 та відповідними копіями вказаного договору в якому відображаються всі істотні умови такого виду договору та договорами факторингу з відповідними додатками. \~ \~ \~ \~Крім того, враховуючи доводи (заперечення) Відповідача щодо позовних вимог, ТОВ «ЄПАБ» з метою надання вичерпної інформації по справі, звернувся до Первісного кредитора, з відповідним запитом щодо надання додаткових доказів, а саме детальних розрахунків заборгованості та доказів надання кредитних коштів. Адже, ТОВ «ЄПАБ», не є первісним кредитором, тому не володіє та не може володіти оригіналами первинних документів. \~ \~ \~ \~ТОВ «ФК «ЄПАБ» додатково до позову подає відповідь на запит від Первісного кредитора тому, з метою ґрунтовного, повного та об`єктивного вирішення справи Позивач просить суд, долучити до матеріалів справи документи, надані первісним кредитором, а саме: довідка-розрахунок заборгованості №Z62.00208.004072068 від 03.07.2018 та виписку рахунку з 03.07.2018 по 07.07.2023. \~ \~ \~ \~Щодо спливу строку позовної давності, сторона позивача посилається на п. 12 розділу «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України, відповідно до якого визначено, що під час дії карантину, встановленого КМУ з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього кодексу, продовжуються на строк дії карантину. \~ \~ \~ \~Крім того, відповідно до п. 19 «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України визначено, що у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього кодексу, продовжуються на строк його дії. \~ \~ \~ \~Оскільки з 24 лютого 2022 року на момент подання позивачем у цій справі позовної заяви (30.05.2022) про стягнення надлишково сплачених коштів в Україні діяв правовий режим воєнного стану, то відповідно п. 19 розділу «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України, позивач не пропустив позовну давність визначену ст. 257 ЦК України. \~ \~ \~ \~Також, представник позивача не вбачає підстав для відшкодування витрат на правову допомогу адвоката Відповідача у розмірі 5 000, 00 грн., оскільки у даному випадку, заявлена вартість виконаних робіт з огляду на малозначність та складність справи, на переконання сторони позивача є неспівмірною. Окрім того, вказує, що в матеріалах справи стороною відповідача не подано належних документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також детальний розрахунок таких витрат. \~ \~ \~ \~Враховуючи вище викладене, просить позовні вимоги ТзОВ «ФК «ЄАПБ» задовольнити в повному обсязі та стягнути понесені судові витрати. \~ \~ \~ \~Відповідачем подано до суду заперечення на відповідь на відзив \~ \~ \~ \~Від представника позивача адвоката Романчук І.І. 04.04.2024 подано заперечення (на відповідь на відзив) на позовну заяву за вх. №1361/24. \~ \~ \~ \~Зокрема вказує, що 03.07.2018 між Акціонерним товариством «Ідея Банк» (первісний кредитор) та [PERSON] було укладено кредитний договір №Z62.00208.004072068. Згідно наданого позивачем розрахунку за договором станом на 30.11.2023 заборгованість складає 21 977.63 грн., проте сторона відповідача не погоджується з поданим розрахунком, посилаючись на те, що з наданої виписки по рахунку (поданої до відзиву), відповідно до якої Відповідач вказує, що банком штучно завищено суму його заборгованості, яка повинна становити 6524, 33 грн. - тіло кредиту, 445, 82 грн. - відсотки за користування кредитом (розрахунок додається). Зокрема посилається на п. 1.10 кредитного договору №Z62.00208.004072068 від 03.07.2018, відповідно до якого позичальнику фактично було встановлено плату за надання інформації щодо його кредиту, посилаючись на ч. 1 ст. 11 ЗУ «Про споживче кредитування» відповідно до якої визначено безоплатність надання такої послуги, відтак вважає зазначений пункт договору нікчемним, а стягнення плати за цю послугу є безпідставним. \~ \~ \~ \~Процесуальні дії у справі \~ \~ \~ \~Ухвалою суду від 08\~січня 2024 провадження у справі відкрито за правилами глави 10 ЦПК України, тобто у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін, а також встановлено відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали для подання відзиву на позовну заяву. \~ \~ \~ \~Будь-які інші процесуальні дії у справі не проводилися. \~ \~ \~ \~Представник позивача в поданій позовній заяві просить суд проводити розгляд справи без участі представника позивача. Позовні вимоги сторона позивача підтримує в повному обсязі. \~ \~ \~ \~Представник відповідача адвокат Романчук І.І., яка діє в інтересах [PERSON] в судове засідання не з`явилася. Подано заяву про розгляд справи без їх участі. Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин Судом установлено та не заперечується відповідачем, що 03.07.2018 року між ПАТ «Ідея Банк» та [PERSON] було уклали кредитний договір №Z62.00208.004072068 від 03.07.2018. Згідно п. 1.1 вищевказаного договору банк надає Позичальнику кредит (грошові кошти) на поточні потреби в сумі 11 846 грн., включаючи витрати на страховий платіж (у разі наявності), а позичальник зобов`язується одержати кредит і повернути його разом з відсотками та полаою за обслуговування кредитної заборгованості. У п.п. 1.2, 1,4, 1.13 кредитного договору, сторони погодили, що Банк надає Клієнту кредит у день підписання даного Договору строком на 24 місяці. Процентна ставка за користування коштами Позичальник сплачує змінювану відсоткову ставку в розмірі, що станом на день укладення кредиту становить 9,5 %, що разом з Мережею Банку складає змінювану відсоткову ставку в розмірі 15%. Банк відкриває Позичальнику банківський поточний рахунок № [NUMBER] у гривні в рамках пакету послуг «2620_Стартовий _ПР», що обслуговується умовах Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб. Підписанням кредитного договору 03.07.2018 [PERSON] власноручно підписав що він ознайомлений з умовами та тарифами Договору №Z62.00208.004072068, умови якого йому зрозумілі та Позичальник їх приймає. Також, [PERSON] власноручно підписав: анкету-заяву до кредитного договору №Z62.00208.004072068 від 03.07.2018; анкету-опитувальник клієнта фізичної особи; Паспорт споживчого кредиту: відповідно до якого він отримав кредит у розмірі 11 846,00 грн., строком на 24 місяці; мета кредиту поточні потреби; відсоткова ставка 15 %, тип ставки «Змінювана»; заяву №Z62.00208.004072068 на укладення договору про використання аналога власноручного підпису та відтиску печатки банку, відповідно до якої він дав згоду на акцептування Публічної оферти ПАТ «Ідея Банк», яка розміщена на сайті банку за електронною адресою www.ideabank.ua. Відповідач додатково підписав Додаток до паспорта споживчого кредиту, в якому зазначена інформація про умови кредитування, сторони погодили графік щомісячних платежів за кредитним договором: тіло кредиту 11 846,00 грн.; 2112, 63 грн. - відсотки за користування кредитом; 5828, 23 грн. - плата за користування кредитом; реальна річна ставка 101, 9%. З огляду на вказане, в даному випадку сторонами погоджено умови кредитування, зокрема сума кредиту, розмір та порядок нарахування відсотків, строк повернення кредитних коштів. Окрім того, [PERSON] 03.07.2018 року підписав заяву № Z62.00208.004072068 про приєднання до договору добровільного страхування життя ПрАТ «Страхова компанія «Уніка Життя». ПАТ «Ідея Банк» надано банківську ліцензію №96 від 04 листопада 2011 року на право надання банківських послуг. Згідно із свідоцтвом серії [NUMBER] від 27 грудня 2007 року, виданим Державною комісією з регулювання ринків фінансових послуг України, ТОВ «ФК «Європейська агенція з повернення боргів» є фінансовою установою. У відповідності до додатку до свідоцтва серії ФК №183 від 27 грудня 2007 року ТОВ «ФК «Європейська агенцій з повернений боргів» має право здійснювати без отримання ліцензій та/або дозволів відповідно до законодавства: факторинг. 07 липня 2023 року між АТ «Ідея Банк» та ТОВ ФК «ЄАПБ» укладено Договір факторингу №07072023, відповідно умов якого АТ «Ідея Банк» передає (відступає) ТОВ ФК «ЄАПБ» за плату, а ТОВ ФК «ЄАПБ» приймає належні АТ «Ідея Банк» права грошової вимоги до боржників у Реєстрі боржників. Платіжна інструкція №19913 від 11 липня 2023 року свідчить про здійснення ТОВ «ФК «ЄАПБ» перерахунку суми 15 300 000 грн. АТ «Ідея Банк». Відповідно до Реєстру боржників №3 до Договору факторингу №07072023 від 07 липня 2023 року та витягу з нього, від АТ «Ідея Банк» до ТОВ «ФК «ЄАПБ» перейшло право вимоги до [PERSON] за кредитним договором № Z62.00208.004072068 від 03.07.2018 на загальну суму 21 977, 63 грн., з яких 9021,11 грн. заборгованість за основним боргом, 12956,52 грн. заборгованість за відсотками. Такі ж відомості стосовно розміру заборгованості за кредитним договором №Z62.00208.004072068 від 03.07.2018 містяться у наданому позивачем розрахунку заборгованості за договором та довідці розрахунку заборгованості за кредитним договором АТ «Ідея Банк», станом на 30.11.2023 року. Мотиви з яких виходив суд та застосовані норми права Згідно п. 1 ч. 2 ст.\~11\~ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини. Відповідно до положень ч. 1 ст.\~203\~ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Частиною першою статті 205\~ЦК України визначено, що правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом. Згідно з ч. 1 ст.\~207\~ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони, або надсилалися ними до інформаційно-телекомунікаційної системи, що використовується сторонами. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку. Відповідно до ст.\~626\~ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства (ст. 628 ЦК України). Статтею 638\~ЦК України передбачено, що договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Відповідно до ст.ст. 526, 527, 530\~ЦК України зобов`язання повинні виконуватися належним чином і в установлений строк відповідно до умов договору та вимог закону. Згідно ст.\~1049\~ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Відповідно до ст.\~1054\~ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Згідно зі ст.\~512\~ЦК України кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги). Згідно ч. 1 ст.\~1077\~ЦК України за договором факторингу (фінансування під відступлення права грошової вимоги) одна сторона (фактор) передає або зобов`язується передати грошові кошти в розпорядження другої сторони (клієнта) за плату (у будь-який передбачений договором спосіб), а клієнт відступає або зобов`язується відступити факторові своє право грошової вимоги до третьої особи (боржника). Відповідно до ч. 1 ст.\~1078\~ЦК України предметом договору факторингу може бути право грошової вимоги, строк платежу за якою настав (наявна вимога), а також право вимоги, яке виникне в майбутньому (майбутня вимога). Згідно зі ст.\~1081\~ЦК України клієнт відповідає перед фактором за дійсність грошової вимоги, право якої відступається, якщо інше не встановлено договором факторингу. Відповідно до ст.\~1082\~ЦК України боржник зобов`язаний здійснити платіж факторові за умови, що він одержав від клієнта або фактора письмове повідомлення про відступлення права грошової вимоги факторові і в цьому повідомленні визначена грошова вимога, яка підлягає виконанню, а також названий фактор, якому має бути здійснений платіж. Боржник має право вимагати від фактора надання йому в розумний строк доказів того, що відступлення права грошової вимоги факторові справді мало місце. Згідно правової позиції, викладеної Верховним Судом України у постанові від 23 вересня 2015 року у справі №6-979цс15 боржник, який не отримав повідомлення про передачу права вимоги іншій особі, не позбавляється обов`язку погашення заборгованості, а лише має право на погашення заборгованості первісному кредиторові, неповідомлення боржника про зміну кредитора не звільняє його від обов`язку погашення кредиту взагалі. Оцінюючи обставини, які викладені відповідачем у відзиві на позовну заяву, долучені до відзиву докази, суд зазначає, що [PERSON] не оспорює факт укладення ним кредитного договору № Z62.00208.004072068 від 03.07.2018 із ПАТ «Ідея Банк», за умовами якого він отримав кредитну картку та користувався кредитними коштами. Жодних доказів того, що відповідач сплачував первісному кредитору заборгованість за вказаним договором суду не подано. Що стосується аргументів відповідача про те, що за кредитним договором була встановлена ануїтетна відсоткова ставка сплати кредитних платежів, то такі судом відхиляються з огляду на обумовлені сторонами умовами кредитного Договору у п.п. 1.2, 1,4, 1.13 сторони погодили, що Банк надає Клієнту кредит, процентна ставка за користування коштами становить змінювану відсоткову ставку в розмірі, що станом на день укладення кредиту становить 9,5 %, що разом з Мережею Банку складає змінювану відсоткову ставку в розмірі 15%; окрім того, відповідно до паспорта споживчого кредиту, реальна річна ставка погоджена сторонами становить 101, 9%. Не приймаються судом, аргументи відповідача вказані у запереченнях на відповідь на відзив на позовну заяву за вх. №1361/24 від 04.04.2024 щодо нікчемності окремих пунктів угоди, оскільки останній такий договір підписав, а отже ознайомився з його змістом та погодився з його умовами. З цієї ж підстави, судом не приймається розрахунок платежів [PERSON] поданий до заперечення на відповідь на відзив за вх. №1361/24 від 04.04.2024, так як сума боргу не спростовується у сукупності з іншими зібраними у справі доказами, зокрема підтвердженням сум які сплачувались Відповідачем на погашення кредиту та відсотків за користування кредитом. Окрім того, у даній справі предметом спору є захист порушеного права, яке полягає у невиконанні договірних зобов`язань за відповідним договором, а не визнання відповідного договору недійсним чи розірвання відповідного договору на підставі істотного порушення його умов. Щодо твердження відповідача про відсутність належних та допустимих доказів, зокрема, первинних документів на підтвердження перерахування відповідачеві кредитних коштів за кредитним договором, то суд вважає, що надана позивачем виписка за картковим рахунком позичальника, яка судом оцінюється у сукупності з іншими зібраними у справі доказами, підтверджує обставини видачі кредиту та його розміру, а також заборгованість по кредиту. Аналіз зазначених норм дає підстави для висновку, що банківські виписки з рахунків позичальника є належними та допустимими доказами у справі, що підтверджують рух коштів по конкретному банківському рахунку, містять записи про операції, здійснені з початку відкриття банківського рахунку (03.07.2018), та є підтвердженням виконаних операцій. Тобто, виписки за картковими рахунками можуть бути належними доказами щодо заборгованості за кредитним договором. Таким чином, надані банком виписки за картковими рахунками позичальника, у сукупності з іншими зібраними у справі доказами, підтверджують обставини видачі кредиту та його розміру, а також заборгованість по кредиту, розмір якої відображено у детальному розрахунку. Такий правовий висновок дійшов Верховний Суд у складі Касаційного цивільного суду у постанові від 17 грудня 2021 року по справі №278/2177/15-ц (отже, виписки за картковими рахунками (по кредитному договору) можуть бути належними доказами щодо заборгованості по тілу кредиту за кредитним договором». Матеріалами справи підтверджується, що кредитний договір було укладено на підставі вільного волевиявлення [PERSON] на підтвердження своєї обізнаності про умови кредитування останній особисто підписав кредитний договір, паспорт споживчого кредиту та заяви до кредитного договору № Z62.00208.004072068, тим самим підтвердивши отримання та ознайомлення з інформацією про умови кредитування та сукупну вартість кредиту, наданого згідно з обраними умовами кредитування. Виходячи з аналізу наведених норм закону та встановлених обставин неналежного виконання відповідачем своїх зобов`язань за кредитним договором, що призвело до виникнення заборгованості, суд, зважаючи на те, що позивач, який отримав право вимоги до відповідача за договором факторингу, внаслідок такого порушення позбавлений можливості отримати кредитні кошти та відсотки, на що він розраховував при укладенні означеного попередньо договору, дійшов висновку про законність та обґрунтованість заявлених позовних вимог. Щодо строків позовної давності у цій справі та можливості їх застосування до спірних правовідносин, що виникли між сторонами Оскільки наявні підстави для задоволення позовних вимог, судом досліджується питання позовної давності, про застосування було заявлено стороною відповідача. Згідно зі ст.\~256\~ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. За правилами ст.\~257\~ЦК України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Положеннями ч. 3 ст.\~267\~ЦК України визначено, що позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Відповідно до ч. 4 ст.\~267\~ЦК України сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. За змістом статей 256, 267\~ЦК України суд може відмовити в позові через сплив без поважних причин строку звернення до суду лише в тому разі, коли позов є обґрунтованим. За загальним правилом перебіг загальної і спеціальної позовної давності починається з дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила (ч. 1 ст. 261 ЦК України). Визначення початкового моменту перебігу позовної давності має важливе значення, оскільки від нього залежить і правильність обчислення позовної давності, і захист порушеного права. Між тим, відповідно до ст.\~262\~ЦК України заміна сторін у зобов`язанні не змінює порядку обчислення та перебігу позовної давності. З матеріалів справи встановлено, що відповідач вказує, що строк позовної давності закінчився 01.01.2022. Разом з тим, Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 30 березня 2020 року №540-IX, який набрав чинності 02 квітня 2020 року,\~розділ «Прикінцеві\~та перехідні\~положення» Цивільного\~кодексу України було доповнено пунктом 12, згідно якого під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки позовної давності, визначені статтею 257 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину. Частиною першою статті 29\~Закону України\~«Про захист\~населення від\~інфекційних хвороб»\~від 06\~квітня 2000\~року №1645-III передбачено, що карантин встановлюється та відміняється Кабінетом Міністрів України. Постановою Кабінету Міністрів України «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» №211 від 11 березня 2020 року, карантин на всій території України встановлено з 12 березня 2020 року. Дію карантину, встановленого зазначеною Постановою, було закінчено 01 липня 2023 року. Крім того, Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм наперіод дії воєнного стану» від 15 березня 2022 року №2120-ІХ, який набрав законної сили 17 березня 2022 року,\~ розділ\~«Прикінцеві та\~перехідні положення»\~Цивільного кодексу\~України доповнено, зокрема, пунктом 19 наступного змісту: «У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257-259, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії». Указом Президента\~України від\~24\~лютого 2022\~року №64/2022\~«Про введення\~воєнного стану\~в Україні» в країні запроваджено воєнний стан, який на даний час триває. З урахуванням вищевикладеного, суд вважає, що у даній справі строк позовної давності є продовженим в силу вимог вищевказаних норм закону і не сплинув станом на дату звернення позивача до суду з даним позовом, тому відсутні підстави для задоволення заяви відповідача про застосування строків позовної давності. Розподіл судових витрат Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд у відповідності до вимог ст. 141 ЦПК України, яка визначає порядок розподілу судових витрат між сторонами, вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача 2684 грн. судовий збір, який був сплачений при зверненні до суду з позовом.

Outcome: approved