Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-30 00:00:00

\~ \~ \~ \~ [PERSON] звернулася до суду з позовом до Корюківської міської ради Чернігівської області, третя особа на боці позивача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: приватний нотаріус Корюківського нотаріального округу Чернігівської області Дремлюга Р.М., про визнання права власності на нерухоме спадкове майно. Просить визнати за нею у порядку спадкування за заповітом [PERSON] , яка померла [INFO] , право власності на 1/4 частину квартири [ADDRESS] . Позивачка належним чином оповіщена про час та місце розгляду справи, у підготовче засідання не з`явилася, в позовній заяві просила справу розглянути без її участі. Представник відповідача належним чином оповіщений про час та місце розгляду справи, у підготовче засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи без його участі, не заперечує у задоволенні позовних вимог. Представник третьої особи у підготовче засідання не з`явився, належним чином повідомлений про розгляд справи. Відповідно до ч. 2\~ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України\~(далі\~ЦПК України), у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі, якщо відповідно до положень ЦПК розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Виходячи з наведеного, суд вважає, що рішення у справі можливо постановити при проведенні підготовчого засідання. Відповідно до ч. ч. 3, 4\~ст. 200 ЦПК України\~за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. Відповідно до частини 4 ст. 206 ЦПК України\~у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Суд, дослідивши письмові докази по справі, вважає за необхідне позов задовольнити, виходячи із наступних підстав. \~ \~ \~ \~Судом по справі встановлено, що [PERSON] , [INFO] , уродженка міста Корюківка Чернігівської області, що підтверджується паспортом громадянина України [NUMBER] виданим 14 травня 2014 року Корюківським РС УДМС України в Чернігівській області. \~ \~ \~ \~У м. Корюківка Чернігівської області в квартирі [ADDRESS] проживала рідна баба позивачки по лінії її батька - [PERSON] . Квартира, у якій проживала баба позивачки, спочатку належала їй на праві особистої власності, а потім баба подарувала квартиру своєму сину (дядьку позивача) [PERSON] , який [INFO] помер і квартира була успадкована його трьома спадкоємцями першої черги в рівних частках двома його дітьми та його матір`ю (бабою позивачки) кожному по 1/3 частині. Баба за життя прийняла спадщину після смерті свого сина, звернулась з відповідною заявою про прийняття спадщини до приватного нотаріуса Дремлюги Р.М., була відкрита спадкова справа, але за життя баба свою частку нотаріально не оформила, свідоцтво про право на спадщину за законом на успадковану частку в квартирі не отримала. Інші двоє дітей-спадкоємців померлого дядька отримали у приватного нотаріуса Дремлюги Р.М. свідоцтва про право на спадщину за законом по 1/3 частині кожен спірної квартири. [INFO] баба позивачки [PERSON] померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть Серія [NUMBER] виданим 22 серпня 2022 року Корюківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Корюківському районі Чернігівської області Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми). На майно померлої баби відкрилась спадщина, яка складається з прийнятої нею за життя, але не оформленої нотаріально, 1/3 частини спірної квартири [ADDRESS] . За життя баба розпорядилась своїм майном, склала заповіт на користь позивачки, у якому заповідала їй все своє майно, заповіт посвідчений 13 вересня 2018 року приватним нотаріусом Корюківського районного нотаріального округу Чернігівської області Дремлюгою Р.М., зареєстрованим в реєстрі за №1344. Для отримання свідоцтва про право на спадщину за заповітом на спадкове майно померлої баби позивачка звернулась до приватного нотаріуса Дремлюги Р.М., яка оглянула надані нею документи і відмовила їй у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на майно померлої, бо нею не надано правовстановлюючий документ про право померлої на спірну квартиру чи її частку. Свою відмову приватний нотаріус Дремлюга Р.М. оформила постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії №92/02-31 від 08.03.2024 року і роз`яснила позивачці, що дане спірне питання вона може вирішити тільки в судовому порядку. Відповідно до ст.1299 Цивільного кодексу України право власності на нерухоме майно виникає у спадкоємця з моменту державної реєстрації цього майна. Відповідно до ст.392 Цивільного кодексу власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати документа, який засвідчує його право власності. У зв`язку з відмовою приватного нотаріуса вчинити нотаріальну дію щодо нотаріального оформлення спадкового нерухомого майна померлої баби та відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, позивачка звернулась з даним позовом до суду для визнання її власником частини у спірній квартирі в порядку спадкування. Відповідно до ст.1235 Цивільного кодексу України заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин. Згідно нотаріально посвідченого заповіту померлої баби позивач є спадкоємцем всього її майна, де б воно не знаходилось і з чого б воно не складалося. Відповідно до ст.1268,1269 Цивільного кодексу України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, або який подав заяву до нотаріальної контори, вважається таким, що прийняв спадщину. Згідно наданої довідки №713 від 27.02.2024 року Корюківської міської ради баба в спірній квартирі проживала одна. Позивачка прийняла спадщину після смерті баби, бо у передбачені законом строки вона звернулась до приватного нотаріуса Дремлюги Р.М. з відповідною заявою про прийняття спадщини, була відкрита спадкова справа. Відповідно до ст.1241 Цивільного кодексу України, малолітні, неповнолітні, повнолітні непрацездатні діти спадкодавця, непрацездатна вдова (вдівець) та непрацездатні батьки спадкують незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка б належала кожному з них у разі спадкування за законом (обов`язкова частка). Крім позивачки, до приватного нотаріуса Дремлюги Р.М. із заявою про прийняття спадщини після смерті баби, звернувся її син (дядько позивача) відповідач [PERSON] , який на час смерті своєї матері (її баби) був непрацездатним - пенсіонером, тому він має право на обов`язкову частку, яка становить 1/12 частини квартири (1/3 частина квартири баби : 2-х синів баби за законом = 1/6 частина квартири на кожного : має право на не менше половини тому : 2), отже спадкова частина позивачки в спірній квартирі становить - 1/4. Інші спадкоємці після смерті баби спадщини не приймали. Те, що саме позивачка є спадкоємцем та має бути власником 1/4 частини спірної квартири [ADDRESS] , підтверджується наступними доказами які вона має можливість надати: довідкою КРКП «Рампа» БТІ про спірну квартиру: її вартість, про реєстрацію права власності на попереднього власника, площа; свідоцтвом про смерть баби; заповітом баби; довідкою Корюківської міської ради про проживання баби; постановою нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії; технічним паспортом на спірну квартиру та іншими документами. Згідно довідки №70/03-24 КП «Рампа» Корюківське БТІ від 18.03.2024 року загальна площа спірної квартири становить 36.6 м.кв., житлова площа становить 19,3 м.кв., її загальна інвентарна вартість становить 101984 грн., вартість моєї 1/4 частки становить 25496 грн., що і є ціною позову. \~ \~ \~ \~Відповідно ст. 325 ЦК України, фізичні особи можуть бути власниками будь-якого майна, за винятком окремих видів майна, які відповідно до закону не можуть їм належати. \~ \~ \~ \~Згідно положень ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 386 ЦК України, держава забезпечує рівний захист прав усіх суб`єктів права власності. \~ \~ \~ \~Відповідно до положень статті 1216 Цивільного кодексу України, спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно із вимогами статті 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до положень частини 1 статті 1220 Цивільного кодексу України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. \~ \~ \~ \~Відповідно до частини 3 статті 1223 ЦК України, право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину\~ не\~ позбавляє спадкоємця права на спадщину.\~ Визнання відповідачем пред`явленого позову не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, а тому є всі підстави для задоволення позову. \~ \~ \~ \~Зважаючи на викладене вище, з`ясувавши повно і всебічно обставини справи, перевіривши їх доказами, дослідженими в підготовчому засіданні, суд вважає, що позовні вимоги не суперечать вимогам діючого законодавства, є обґрунтованими, законними та підлягають задоволенню. Згідно положень ч. 1\~ст. 142 ЦПК України\~у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Аналогічне положення щодо повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, також передбачено ч. 3 ст. 7 Закону України про судовий збір. Оскільки відповідачем позов визнано до початку розгляду справи по суті, позивачці необхідно повернути з державного бюджету 50% відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, що становить 605,20 грн. Решту сплаченого судового збору залишити за позивачкою. Враховуючи викладене,

Outcome: approved