Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-27 00:00:00

14.05.2024 року рішенням Гайворонського районного суду Кіровоградської області в задоволенні позову [PERSON] до [PERSON] , товариства з обмеженою відповідальністю "ВЕР-ТАС", приватного виконавця виконавчого округу Кіровоградської області Городецької Юлії Сергіївни, треті особи: товариство з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Дніпрофінансгруп", приватний нотаріус Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Захаренко Вадим Володимирович про визнання недійсними торгів, протоколів проведення електронних торгів, скасування актів державного виконавця, визнання недійсним договорів купівлі-продажу земельних ділянок, витребування з незаконного чужого володіння земельних ділянок відмовлено повністю. До закінчення судових дебатів представник відповідача [PERSON] адвокат Медвідь В.А. та представник відповідача ТОВ "ВЕР-ТАС" адвокат Давигора С.А. повідомили суд про надання в подальшому доказів в підтвердження розміру понесених відповідачами судових витрат на правничу допомогу. 23.05.2024 року\~до суду надійшли заяви представника відповідача [PERSON] адвоката Медвідя В.А. та представника відповідача ТОВ "ВЕР-ТАС" адвоката Давигори С.А. в яких вони просили ухвалити додаткове рішення про стягнення витрат на правничу допомогу з доказами щодо розміру понесених судових витрат та доказами скерування таких заяв з додатками на адресу позивача, відповідачів та третіх осіб, при цьому представник відповідача [PERSON] адвокат Медвідь В.А. просив поновити пропущений процесуальний строк звернення з відповідною заявою. 28.05.2024 року\~до суду надійшла заява представника позивача [PERSON] - адвоката Янчука А.А. в якій просив відмовити в поновленні представнику відповідача [PERSON] адвокату Медвідю В.А. процесуального строку для звернення до суд із заявою про ухвалення додаткового рішення про відшкодування витрат на правничу допомогу та зменшити понесені відповідачем [PERSON] витрати на правничу допомогу до 1000 грн. Позивач, відповідачі та їх представники і треті особи в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлялися у встановленому законом порядку. Неявка учасників справи у судове засідання не перешкоджає розгляду заяви про ухвалення додаткового рішення. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає за необхідне ухвалити додаткове рішення виходячи з наступного. \~\~\~\~\~\~ Відповідно до п. 3 ч.1 ст. 270 ЦПК України суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо судом не вирішено питання про судові витрати. \~\~\~\~\~\~\~\~ Статтею 246 ЦПК України передбачено, якщо сторона з поважних причин не може подати докази, що підтверджують розмір понесених нею судових витрат до закінчення судових дебатів у справі, суд за заявою такої сторони, поданою до закінчення судових дебатів у справі, може вирішити питання про судові витрати після ухвалення рішення по суті позовних вимог. Для вирішення питання про судові витрати суд призначає судове засідання, яке проводиться не пізніше двадцяти днів з дня ухвалення рішення по суті позовних вимог. У випадку, визначеному частиною другою цієї статті, суд ухвалює додаткове рішення в порядку, передбаченому статтею 270 цього Кодексу. \~\~\~\~\~\~ Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 15 ЦПК України учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків встановлених законом. \~\~\~\~\~\~ За змістом ч. 1 п. 1 ч. 3 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. \~\~\~\~\~\~ Відповідно до ч. 1-4 с. 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. \~\~\~\~\~\~ Порядок розподілу судових витрат між сторонами визначений ст. 141 ЦПК України, у відповідності до ч. ч. 1, 2 якої судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. \~\~\~\~\~\~ Відповідно до вимог ч. 8 ст. 141 ЦПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. \~\~\~\~\~\~ Відповідно до ст. 26 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність», адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. За приписами ч.3 ст. 27 ЗУ «Про адвокатуру і адвокатську діяльність», до договору про надання правової допомоги застосовуються загальні вимоги договірного права. \~\~\~\~\~\~ Договір про надання правової допомоги за своєю правовою природою є договором про надання послуг, який в свою чергу врегульовано Главою 63 Цивільного Кодексу України. \~\~\~\~\~\~ Зокрема, ст. 903 ЦК України передбачає, що якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов`язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку , що встановлені договором. \~\~\~\~\~\~\~\~ Стаття 632 ЦК України регулює поняття ціни договору; за приписами вказаної статті ціна в договорі встановлюється за домовленістю сторін, зміна ціни після укладення договору допускається лише у випадку і на умовах, встановлених договором або законом, а якщо ціна в договорі не встановлена і не може бути визначена виходячи з його умов, вона визначається із звичайних цін, що склалися на аналогічні товари, роботи або послуги на момент укладення договору. \~\~\~\~\~\~ Згідно ст. 30 ЗУ «Про адвокатуру і адвокатську діяльність», гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару, підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначається в договорі про надання правової допомоги. \~\~\~\~\~\~\~\~ Відсутність в договорі про надання правової допомоги розміру та\\або порядку обчислення адвокатського гонорару не дає, як суду, так і іншій стороні спору, можливості пересвідчитись у дійсній домовленості сторін щодо розміру адвокатського гонорару. Визначаючи розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації гонорару адвоката іншою стороною, суди мають виходити з встановленого у самому договорі розміру та\\або порядку обчислення таких витрат, що узгоджується з приписами статті 30 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність». Такий правовий висновок було зроблено Верховним Судом в постанові від 06.03.2019 року у справі № 922/1163/18. Згідно ч.4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом (стаття 120 ЦПК України). Право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом (стаття 126 ЦПК України). У відповідності до статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк. Перелік причин, які слід вважати поважними для поновлення строку, законодавцем не зазначено, а тому суд дає оцінку поважності причин за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у заяві доказів. Законодавець не передбачив обов`язку суду автоматично відновлювати пропущений строк за наявності відповідного клопотання заявника, оскільки у кожному випадку суд має чітко визначити, з якої саме поважної причини такий строк було порушено заявником та чи підлягає він відновленню. Таким чином, правовий аналіз норм чинного процесуального законодавства свідчить про те, що суд може відновити пропущений процесуальний строк лише у виняткових випадках, тобто причини відновлення таких строків повинні бути не просто поважними, але й мати такий характер, не зважати на який було б несправедливим і таким, що суперечить загальним засадам законодавства. Проаналізувавши подану представником відповідача [PERSON] заяву, суд не вважає поважними зазначені у заяві підстави для поновлення пропущеного процесуального строку. Згідно з висновками, викладеними у постанові Верховного Суду від 29 червня 2022 року у справі № 161/5317/18 (провадження № 61-3454св22), неподання чи незаявлення стороною до закінчення судових дебатів у справі про необхідність розподілу судових витрат, пов`язаних із розглядом справи, тобто крім судового збору, є підставою для відмови у задоволенні заяви про ухвалення додаткового рішення щодо таких судових витрат. Неподання стороною доказів на підтвердження розміру витрат, пов`язаних із розглядом справи, до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву, має своїм процесуальним наслідком залишення такої заяви без розгляду. Враховуючи те, що підстав для поновлення зазначеного строку судом не встановлено, суд вважає що у задоволенні заяви представника відповідача [PERSON] адвоката Медвідя В.А., про поновлення пропущеного процесуального строку слід відмовити, а заяву про стягнення судових витрат залишити без розгляду. На підставі вищевикладеного та враховуючи встановлений ст. 12 ЦПК України принцип змагальності сторін та з урахуванням того, що в задоволенні позову відмовлено повністю, а також надання представником відповідача ТОВ "ВЕР-ТАС" адвокатом Давигорою С.А. остаточного розрахунку понесених судових витрат, договору про надання правової допомоги від 21.03.2024 року, додатку №1 до договору про надання правової допомоги, актів виконаних робіт (наданих послуг) №1 та №2, платіжних інструкцій №3226 та 2992, суд вважає за необхідне ухвалити додаткове рішення у справі за позовом [PERSON] до [PERSON] , товариства з обмеженою відповідальністю "ВЕР-ТАС", приватного виконавця виконавчого округу Кіровоградської області Городецької Юлії Сергіївни, треті особи: товариство з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Дніпрофінансгруп", приватний нотаріус Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Захаренко Вадим Володимирович про визнання недійсними торгів, протоколів проведення електронних торгів, скасування актів державного виконавця, визнання недійсним договорів купівлі-продажу земельних ділянок, витребування з незаконного чужого володіння земельних ділянок, яким вирішити питання про судові витрати, та стягнути з [PERSON] на користь товариства з обмеженою відповідальністю "ВЕР-ТАС" документально підтверджені судові витрати в сумі 6500 грн. Зазначену заяву представник відповідача ТОВ "ВЕР-ТАС" адвокат Давигора С.А. подала до відділення Укрпошти 17.05.2024 року, а тому процесуальний строк не пропущено.

Outcome: approved