Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-04 00:00:00

Керівник Івано-Франківської окружної прокуратури Є.Шишко, який діє в інтересах держави, в особі Тлумацької міської ради Івано-Франківського району Івано-Франківської області, звернувся в суд з позовом до [PERSON] про стягнення шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу у розмірі 61206,50 грн. Свої вимоги обґрунтовує тим, що вироком Тлумацького районного суду Івано-Франківської області від 14.07.2023 року [PERSON] визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, а саме винуватим у незаконній порубці дерев у лісовому масиві, що перебуває в обслуговуванні ДСГП «Ліси України» між населеними пунктами с. Загір`я та с. Палагичі, урочище «Загір`я» Івано-Франківського району Івано-Франківської області. Внаслідок порушення природоохоронного законодавства завдано шкоду навколишньому природному середовищу у розмірі\~61206,50\~грн.,\~яку просить\~стягнути на\~користь держави,\~шляхом перерахування\~грошових коштів\~на єдиний\~розподільчий казначейський\~рахунок відповідної\~місцевої ради за місцем заподіяння шкоди. Відповідно до частин 2-6 статті 19\~ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, серед іншого, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).\~\~З огляду на предмет та ціну позову дана справа підпадає під ознаки малозначної справи та не віднесена до категорії справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження. Обставини справи, що згідно частини третьої статті 274 ЦПК України, мають значення для вирішення питання про можливість розгляду справи в порядку спрощеного провадження, також свідчать про наявність підстав для розгляду цієї справи в спрощеному порядку. Згідно ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Ухвалою Тлумацького районного суду Івано-Франківської області від 05.02.2024 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та вирішено розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Крім цього, даною ухвалою було встановлено відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення цієї ухвали для подання ним відзиву на позовну заяву та п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання ним заперечення, а позивачу встановлено п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 174 ЦПК України при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. У відповідності до ч.ч. 1, 8 ст. 279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться. Представник Івано-Франківської окружної прокуратури прокурор Тлумацького відділу Івано-Франківської окружної прокуратури Гарасимик Т.О., який діє в інтересах держави, в особі Тлумацької міської ради Івано-Франківського району Івано-Франківської області, в судове засідання не з`явився, однак подав до суду письмову заяву, в якій вказав, що позовні вимоги підтримує, просив позов задовольнити та розгляд справи провести без його участі у зв`язку з частим відключенням електроенергії в суді. Відповідач [PERSON] \~в судове\~засідання повторно\~не з`явився,\~відзиву на\~позовну заяву\~суду не\~надав,\~причин неявки\~суду не\~повідомив,\~хоча був\~належним чином\~повідомлений про\~дату,\~час та\~місце розгляду\~справи в порядку ст. 128 ЦПК України, шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України. У відповідності до ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. У відповідності до ч. 1 ст. 279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Згідно ч. 2 ст. 281 ЦПК України розгляд справи і ухвалення рішення проводяться за правилами загального чи спрощеного позовного провадження з особливостями, встановленими главою 11 Заочний розгляд справи. Тому, виходячи зі змісту ч. 1 ст. 280 ЦПК України, та того, що відповідач про причини неявки не повідомив, відзиву на позовну заяву суду не надав, а позивачем подано достатньо матеріалів, які свідчать про взаємовідносини сторін, суд ухвалив про проведення заочного розгляду справи. У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, суд розглядає справу у відповідності до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Проаналізувавши викладені в позовній заяві обґрунтування позивача, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні, врахувавши також правові норми, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов наступного висновку. На підставі\~ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду по захист своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Статтею 47 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», та п. 7 ч. 3 ст.\~29, п. 7 ч. 2 ст.\~69 Бюджетного кодексу України\~передбачено, що грошові стягнення за шкоду, заподіяну внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, зараховуються до спецфондів Державного, обласного та місцевого (сільського, селищного, міського) бюджетів за місцем скоєння правопорушення. Відповідно до\~ст. 61 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», органи місцевого самоврядування в селах, селищах, містах, районах у містах (у разі їх створення) самостійно виконують відповідні місцеві бюджети згідно з\~Бюджетним кодексом. Статтею 62 вказаного закону\~передбачено, що держава фінансово підтримує місцеве самоврядування, бере участь у формуванні доходів місцевих бюджетів, здійснює контроль за законним, доцільним, економним, ефективним витрачанням коштів та належним їх обліком. Відповідно до ст.\~23\~Закону України\~«Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Згідно з ст.\~128\~КПК України цивільний позов в інтересах держави пред`являється прокурором. Особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні, а також особа, цивільний позов якої залишено без розгляду, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства. Судом встановлено, що вироком Тлумацького районного суду Івано-Франківської області від 14.07.2023 року [PERSON] визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України,та призначено йому покарання у виді штрафу в розмірі однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17000 гривень. Вказане кримінальне правопорушення було вчинено за наступних обставин. 24.03.2023 року близько 14 год. 00 хв., [PERSON] , знаходячись по місцю свого проживання, що у [ADDRESS] , вирішив здійснити самовільну рубку дерев у лісовому масиві неподалік вказаного населеного пункту, з метою їх подальшого використання у якості дров для опалення свого помешкання. Цього ж дня, близько 15 год., взявши з собою свою бензопилу марки «Husqvarna», моделі 359, з метою вчинення незаконної рубки дерев, [PERSON] прибув до кварталу № [NUMBER] , ділянка № [NUMBER] , які перебувають в обслуговуванні ДСГП "Ліси України", що між населеними пунктами с. Загір`я та с. Палагичі, урочище «Загір`я» та відноситься до Братишівського старостинського округу Тлумацької міської ради Івано-Франківського району Івано-Франківської області. У подальшому, діставшись до вказаної ділянки лісу, [PERSON] , реалізовуючи свій злочинний умисел, спрямований на самовільну рубку дерев, у порушення ст. 69 Лісового кодексу України, при відсутності спеціального дозволу на використання лісових ресурсів (лісорубного квитка), діючи умисно, з метою особистого незаконного збагачення та порушуючи встановлений порядок охорони, раціонального використання і відтворення лісових насаджень, як важливого елементу навколишнього природного середовища, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, за допомогою своєї бензопили марки «Husqvarna», моделі 359, незаконно спиляв три сироростучих дерева до ступеня припинення його росту, породи «Дуб звичайний» з діаметром пнів у корі біля шийки кореня 52х64 см., 62х54 см., 40х40 см. Після цього, близько 16 год 30 хв., [PERSON] був викритий на місці вчинення кримінального правопорушення працівниками ДСГП "Ліси України" та працівниками поліції, які припинили його злочинні дії (копія витягу з ЄРДР від 24.03.2023 року, копія протоколу огляду місця події від 24.03.21023 року, а.с. 15-19). Своїми умисними діями, які виразились у незаконній порубці дерев у лісах [PERSON] заподіяв навколишньому природному середовищу (державним інтересам) істотну шкоду в сумі 61206 грн 50 коп. Відповідно до п. 6 ст.\~82\~ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Вiдповiдно до ст. 5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так i невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, лiс та інша рослиннiсть, тваринний світ) знаходяться пiд Державною охороною. Статтею 1 Лісового кодексу України визначено, що лiс - тип природних комплексів, у якому поєднуються переважно деревна та чагарникова рослинність з відповідними грунтами, трав`яною рослиннiстю, тваринним світом, мікроорганізмами та iншими природними компонентами, що взаємопов`язані у своєму розвитку, впливають один на одного i на навколишнє природне середовище. Усі ліси на території України, незалежно вiд того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно вiд права власностi на них, становлять лісовий фонд України i перебувають пiд охороною держави. Статтею 38 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що використання природних ресурсів в України здiйснюється в порядку загального i спецiального використання природних ресурсів. Аналогічні положення закріплено ст. 65 Лісового кодексу України. Згідно з ст. 66 Лісового кодексу України громадяни мають право в лiсах державної та комунальної власностi, а також за згодою власника в лiсах приватної власності, вільно перебувати, безоплатно без видачі спецiального дозволу збирати для власного споживання дикорослі трав`яні рослини, квіти, ягоди, горіхи, гриби тощо, крім випадків, передбачених цим Кодексом та iншими законодавчими актами України. Вiдповiдно до ст. 70 Лісового кодексу України заготівля деревини здiйснюється при використанні лісових ресурсів у порядку рубок головного користування, що проводяться в стиглих i перестійних деревостанах. Заготівля деревини в порядку проведення рубок головного користування, а також інших рубок, пов`язаних із веденням лісового господарства, проводиться власниками лісів i постійними лісокористувачами, яким у встановленому порядку надано це право. Згідно положень ст. 67 Лiсового кодексу України заготівля деревини є одним із видів спеціального використання лiсових ресурсiв. Вiдповiдно до ст. 69 Лiсового кодексу України спецiальне використання лiсових ресурсiв на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубний квиток або лісовий квиток, що видається безоплатно. Спеціальний дозвіл на заготівлю деревини в порядку рубок головного користування видається органом виконавчої влади з питань лiсового господарства Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої впади, що реалізує державну політику у сфері лiсового господарства. Крім того, згідно роз`яснень Пленуму Верховного Суду України (постанова вiд 10.12.2004 № 17 «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля») визнається незаконною порубка дерев i чагарників, вчинена: без відповідного дозволу; за дозволом, виданим із порушенням чинного законодавства; до початку чи після закінчення, установлених у дозволі строків; не на призначених ділянках чи понад установлену кількість; не тих порiд дерев, якi визначені в дозволі; порiд, вирубку яких заборонено. Згідно з\~ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»\~порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Окрім того, вiдповiдно до ст. 105 Лiсового кодексу України порушення лiсового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адмінiстративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність вiдповiдно до закону. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Статтею 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»\~визначено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Згідно копії висновку експерта за результатами проведення інженерно-екологічної експертизи №608/23-28 вiд 13.04.2023 року, яку проведено в ході досудового розслідування кримінального провадження № 12023091240000040 вiд 25.03.2023 року, заподіяна [PERSON] внаслiдок незаконної порубки лiсу шкода становить 61206,50 грн. (а.с.20-25). Статтею 107 Лiсового кодексу України визначено, що підприємства, установи, організації i громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслiдок порушення лiсового законодавства, у розмірах i порядку, визначених законодавством України. В силу вимог ч.ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Згідно зі ст. 60 Закону України "Про місцеве самоврядування", територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить право комунальної власності на рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, землю, природні ресурси, підприємства, установи та організації, в тому числі банки, страхові товариства, а також пенсійні фонди, частку в майні підприємств, житловий фонд, нежитлові приміщення, заклади культури, освіти, спорту, охорони здоров`я, науки, соціального обслуговування та інше майно і майнові права, рухомі та нерухомі об`єкти, визначені відповідно до закону як об`єкти права комунальної власності, а також кошти, отримані від їх відчуження. Відповідно до ст.\~327\~ЦК України у комунальній власності є майно, у тому числі грошові кошти, яке належить територіальній громаді. Управління майном, що є у комунальній власності, здійснюють безпосередньо територіальна громада та утворені нею органи місцевого самоврядування. Встановлено, що незаконну порубку дерев [PERSON] було вчинено у лісовому масиві, який знаходиться між с. Загір`я та с. Палагичі Братишівського старостинського округу Тлумацької міської ради Івано-Франківського району Івано-Франківської області. У відповідь на листи Івано-Франківської окружної прокуратури від 16.11.2023 року та 18.01.2024 року, Тлумацька міська рада Івано-Франківського району Івано-Франківської області повідомила, що завдана [PERSON] навколишньому природному середовище незаконною порубкою лісу шкода не відшкодована, а тому не заперечує щодо представництва інтересів Тлумацької міської ради Івано-Франківського району Івано-Франківської області органами прокуратури в суді з метою стягнення з [PERSON] зазначеної шкоди (а.с. 26-30). Відповідно до ст.\~47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»\~\~для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища утворюються Державний, Автономної Республіки Крим та місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища. Автономної Республіки Крим та місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища утворюються у складі бюджету Автономної Республіки Крим та відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди, в т.ч. за рахунок: частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, згідно з чинним законодавством. Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. У відповідності\~до ч.\~3\~ст.\~12,\~ч.\~1\~ст.\~81\~ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ч. 1 ст.\~89\~ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Враховуючи вищенаведене, суд дійшов до висновку, що позов підлягає до задоволення, а шкода, завдана навколишньому природному\~середовищу внаслідок\~незаконної вирубки\~лісу, у розмірі 61206,50 грн. підлягає відшкодуванню відповідачем, який її заподіяв, оскільки його дії були неправомірними, між діями і заподіяною шкодою є безпосередній причинний зв`язок та останній не довів перед судом відсутність своєї вини у завданні шкоди. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову на відповідача. Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення. При такому вирішенні позову, з врахуванням того, що позивач звільнений від сплати судового збору, з відповідача також слід стягнути на користь держави судовий збір у встановленому законодавством розмірі, який діяв на момент подачі позову до суду, а саме 3028,00 грн. На підставі\~викладеного,\~відповідно ст.ст.\~22,\~327,\~1166\~ЦК України,ст.ст.\~1,\~65-70,\~105\~Лісового кодексу\~України,\~ст.ст.\~5,\~38,\~47,\~68,\~69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», ст.ст. 47, 60-62 Закону України «Про місцеве самоврядування»,

Outcome: approved