Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-28 00:00:00

позивач [PERSON] 08.12.2023 звернувся до Центрального районного суду м. Миколаєва з позовом до відповідача Долинської міської ради Кропивницького району Кіровоградської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якому (позові) просив: - визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини [PERSON] . Свої вимоги позивач обґрунтовував тим, що після смерті його матері [PERSON] залишилось спадкове майно. Він не зміг своєчасно звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у зв`язку із військовою агресією проти України та оголошення воєнного стану. Згодом коли він зміг це зробити, то нотаріусом йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право власності на спадщину за заповітом, оскільки ним було пропущено строк подачі заяви про прийняття спадщини. Ухвалою судді Центрального районного суду м. Миколаєва Шолох Л.М. від 01.01.2024 справу за позовом [PERSON] до Долинської міської ради Кропивницького району Кіровоградської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини на підставі п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України передано на розгляд Долинського районного суду Кіровоградської області за територіальною підсудністю. Справа надійшла до Долинського районного суду кіровоградської області 21.02.2024. Ухвалою від 26.02.2024 зазначену позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за вказаним позовом. Розгляд справи постановлено здійснювати за правилами загального позовного провадження. Розпочато підготовче провадження у справі. Призначено підготовче судове засідання з повідомленням (викликом) учасників справи. Крім того,\~судом витребувано\~копію спадкової\~справи,\~заведеної після\~смерті [PERSON] . Відзив на позовну заяву від відповідача до суду не надходив. До суду\~надійшла копія\~спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] . Від представника відповідача до суду надійшла заява, у якій представник, зазначив про те, що відповідач не заперечує проти задоволення позовних вимог. Сторона відповідача просила проводити розгляд справи за відсутності її представника. Ухвалою від 03.04.2024 підготовче провадження у справі закрито та справу призначено до судового розгляду по суті у судовому засіданні. Відповідач,\~який про\~дату,\~час і\~місце розгляду\~справи,\~був повідомлений\~належним чином,\~що підтверджується\~розпискою представника\~останнього,\~-\~участь у\~судовому засіданні\~свого представника\~не забезпечив.\~При цьому,\~у раніше\~поданій заяві, просив розглядати справу за відсутності представника відповідача. Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. За наведених вище обставин та положень цивільного процесуального законодавства суд дійшов висновку про розгляд справи за відсутності відповідача на підставі наявних у суду матеріалів справи. Позивач та його представник у судовому засіданні підтримали позовну заяву обґрунтовуючи свої вимоги аналогічно викладеному у ній, позовні вимоги просили задовольнити. Понесені судові витрати у справі просили вважати понесеними ними та на їх відшкодуванні не наполягали. Заслухавши позивача та його представника, дослідивши докази у справі в їх сукупності, з`ясувавши підстави та предмет позову, характер спірних правовідносин, прав та інтересів, за захистом яких звернулася позивач, враховуючи позиції учасників справи, висловлені ними у заявах по суті справи та заявах з процесуальних питань, які було подано до суду, виходячи з положень цивільного процесуального законодавства, за якими цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, які мають рівні права щодо подання доказів та доведення перед судом їх переконливості, при цьому суд розглядає цивільні справи у межах заявлених позовних вимог та на підставі доказів сторін, - суд дійшов висновку про задоволенняпозову, з огляду на таке. Відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Поряд з цим, відповідно до положень ч. 1 - ч. 3 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказами у розумінні ч. 1 ст. 76 ЦПК України, є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Враховуючи положення ч. 2 ст. 77 ЦПК України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Положеннями ч. 1, ч. 5, ч. 6 ст. 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до положень ст. 264 ЦПК України, суд, ухвалюючи судове рішення, зобов`язаний встановити, зокрема, чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувались вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються. Так, на підставі досліджених у судовому засіданні доказів, наданих учасниками справи, судом встановлено такі обставини. [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] . За життя [PERSON] залишила заповіт від 27.07.2004, посвідчений секретарем Першотравневої сільської ради Долинського району Кіровоградської області Гнибіденко Світланою Миколаївною, зареєстровано у реєстрі за № 26, яким усе своє майно заповіла своїм дітям: [PERSON] та [PERSON] . За даними довідки Першотравневого старостинського округу Долинської міської ради Кропивницького району Кіровоградської області від 17.10.2023 № 161/16-51 [PERSON] , [INFO] , була зареєстрована та проживала одна по день смерті [INFO] за адресою: [ADDRESS] . За даними спадкової справи до майна померлої [INFO] [PERSON] № 86/2023, розпочатої 17.10.2023 із заявою про прийняття спадщини звернувся [PERSON] , інші заяви про прийняття спадщини не подавались. Крім того\~за даними\~спадкової справи\~зазначений вище\~заповіт від\~27.07.2004, зареєстрований у реєстрі за № 26, складений щодо всього майна заповідача є останній за часом та є чинним. Постановою державного нотаріуса Долинськогї державної нотаріальної контори Кіровоградської області Фоміних В.В. від 19.10.2023 № 501/02-31 відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право власності на спадщину за заповітом на земельну ділянку, яка належала [PERSON] , яка померла [INFO] у зв`язку із пропуском строку для подачі заяви про прийняття спадщини. Заявою від 14.11.2023 [PERSON] , 1954 року народження, відмовилась від прийняття належної їй частки у спадщині, яка залишилась після смерті її матері [PERSON] на користь [PERSON] . Підпис [PERSON] на зазначеній заяві посвідченою секретарем Нечаянської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області Сопільняк Ірини Сергіївни, зареєстровано у реєстрі за № 11. За даними спадкової справи у передбачений ст. 1270 ЦК України [PERSON] не подавала заяву про прийняття спадщини, а отже, відповідно до умов ст. 1272 ЦК України є такою, що не прийняла спадщину. Зазначені вище, встановлені судом обставини сторонами у справі не заперечувалися. З огляду на наведені вище правовідносини між сторонами, з приводу яких виник спір, судом відзначається таке. Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно зі ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Положеннями ст. 1220 ЦК України передбачено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Положеннями ст. 1223 ЦК України передбачено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно з умовами ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, зокрема, за заповітом, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Таким чином, [PERSON] , який на час смерті [PERSON] - 23.02.2022 не проживав з останньою, мав право протягом шести місяців з моменту відкриття спадщини звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Однак, [PERSON] звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини поза передбаченим законом шестимісячним терміном. Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Надаючи оцінку поважності причини пропуску [PERSON] строку звернення із заявою про прийняття спадщини, судом відзначається, що спадкодавець померла [INFO] , а Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 64/2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 2102-IX, на території України введено воєнний стан із 05 год. 30 хв. 24.02.2022 строком на 30 діб. Згодом воєнний стан в Україні неодноразово продовжувався і діє й на час розгляду справи. При цьому, позивач [PERSON] та [PERSON] на час смерті останньої проживали у різних областях. З огляду на викладене, суд констатує що не звернення [PERSON] до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у передбачений законом шестимісячний строк викликано об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця, який об`єктивно не міг вільно та безперешкодно реалізувати своє право на спадкування по незалежним від нього причинам і такі причини пропуску зазначеного строку визнаються судом поважними. Враховуючи встановлені судом обставини справи та наведені вище положення процесуальних норм та норм матеріального права, розглянувши справу у межах заявлених позовних вимог з урахуванням предмету та підстав пред`явленого позову, враховуючи, що строк звернення із заявою про прийняття спадщини було пропущено [PERSON] з причин, які визнані судом поважними, - суд дійшов висновку, що вимога позивача про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є обґрунтованою та доведеною, а тому така вимога підлягає задоволенню, що не суперечить чинному законодавству і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, і таке рішення суду у повній мірі відповідає завданню цивільного судочинства, зокрема, щодо справедливого вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених прав та інтересів фізичної особи.

Outcome: approved