Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-11 00:00:00

[PERSON] звернувся до Радомишльського районного суду Житомирської області з позовом про виділ частки нерухомого майна в окремий об`єкт нерухомості та припинення права спільної часткової власності, в обґрунтування позовних вимог зазначивши наступне. Так, у 2013 році Радомишльським районним судом Житомирської області розглядалась цивільна справа № 289/371/13-ц за позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , третя особа Державна міграційна служба Радомишльського РВ УМВС України в Житомирській області, про позбавлення права користування житловим приміщенням та зняття фізичної особи з реєстрації місця проживання та зустрічним позовом [PERSON] та [PERSON] про визнання державного акта на право власності на земельну ділянку недійсним, визнання договорів дарування частково недійсними та визнання права власності. [PERSON] є матір`ю позивача [PERSON] . Рішенням Радомишльського районного суду Житомирської області від 21.10.2013р. по вказаній справі було відмовлено у задоволенні позовних вимог [PERSON] , зустрічні позовні вимоги [PERSON] та [PERSON] були задоволені частково, визнано частково недійсним договір дарування житлового будинку [ADDRESS] , укладений 10.12.2012р. між [PERSON] та [PERSON] , посвідчений приватним нотаріусом Радомишльського районного нотаріального округу Камінською Л.В., в 1/8 частині житлового будинку; визнано частково недійсним договір дарування земельної ділянки площею 0, 715 га з кадастровим номером 1825010100:056:001:0763, що розташована по [ADDRESS] , укладений між [PERSON] та [PERSON] , посвідчений приватним нотаріусом Радомишльського районного нотаріального округу Камінською Л.В., в 1/8 частині земельної ділянки; визнано недійсним державний акт на земельну ділянку серії ЯМ № 740326, виданий Радомишльською міською радою на ім`я [PERSON] на підставі рішення № 310 від 24.05.2012 року і зареєстрованого в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди за № 182500003195; визнано за [PERSON] право власності на 1/16 частину житлового будинку [ADDRESS] та на 1/16 частину земельної ділянки для обслуговування будинку за цією адресою; визнано за [PERSON] право власності на 1/16 частину житлового будинку [ADDRESS] та на 1/16 частину земельної ділянки для обслуговування будинку за цією адресою. Таким чином, на підставі зазначеного рішення суду позивач [PERSON] та його матір набули право власності на 1/16 частини житлового будинку [ADDRESS] кожен. Позивач вказав, що після ухвалення зазначеного судового рішення він у 2014 році звертався до Радомишльського районного суду Житомирської області з позовом про виділ в натурі частки з майна, що перебуває у спільній частковій власності, через недосягнення згоди між співвласниками спірного будинку [ADDRESS] щодо умов виділу часток в натурі. По справі було призначено та проведено будівельно-технічну експертизу, та експертом було запропоновано 3 варіанти поділу будинку, з якими [PERSON] не погодилась. В результаті 28.11.2024 року було ухвалено рішення у справі № 289/801/14-ц, яким у задоволенні позовних вимог було відмовлено. При цьому позивач зазначив, що вказане рішення не стало підставою для примирення сторін та не призвело до досягнення між ними згоди щодо поділу будинку, спори з приводу чого продовжуються дотепер. Позивач вказав, що сторони проживають у спірному будинку, та відповідач постійно ініціює суперечки через бажання протиправно заволодіти будинком повністю. Так, 26.04.2017 року було складено акт соціального обстеження за участі сусідів сторін та депутата Радомишльської міської ради Житомирської області, зі змісту якого вбачається, що відповідачка погрожувала позивачам розправою і вимагала звільнити будинок, погрожуючи розбити суміжну стіну будинку. Також відповідачка зверталась до виконавчого комітету Радомишльської міської ради Житомирської області з заявою щодо виселення матері позивача. Крім того, 10.06.2017 року відповідачка без згоди позивача та його матері, самочинно, без достатніх правових підстав з залученням третіх осіб демонтувала суміжну стіну спірного будинку, фактично захопивши кімнату, в якій проживає позивач. Вказані дії були задокументовані патрульними поліцейськими, які прибули на місце події за викликом матері позивача. Позивач вказав, що 15.08.2017 року [PERSON] подарувала позивачу 1/16 ідеальну частку спірного житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами та 1/16 ідеальну частку земельної ділянки з кадастровим номером 1825010100:056:001:0763, що розташована по [ADDRESS] . Відтак, позивач є власником 1/8 частини житлового будинку і земельної ділянки, розташованих за адресою: [ADDRESS] , та має право на виділення його частки у спірному майні в натурі. Позивач зазначив, що на даний час він фактично проживає та користується 1/8 ідеальною часткою спірного будинку, яка складається з веранди, кухні та кімнати площею 8,8 км. м, які згідно технічного паспорту на будинок розміщені у квартирі [ADDRESS] . Іншими кімнатами користується відповідачка. Позивач зазначив, що квартира [ADDRESS] , якою він користується, має самостійний вихід, тобто складає окремий об`єкт нерухомого майна, а тому може бути виділена в натурі. Просив суд виділити йому в натурі 1/8 частину житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами, розташованого по [ADDRESS] , в окремий об`єкт нерухомості, а саме у складі частини житлового будинку: квартира [ADDRESS] приміщення № 1 веранда (загальна площа 11, 3 кв. м), № 2 кухня (загальна площа 6,2 кв. м), № 3 кімната (загальна площа 8,8 кв. м), загальна площа 26,3 кв. м, житлова площа 8,8 кв.; припинити право спільної часткової власності між [PERSON] та [PERSON] на окремий об`єкт нерухомості 1/8 частину житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами, що розташований по [ADDRESS] , а саме у складі частини житлового будинку: квартира [ADDRESS] приміщення № 1 веранда (загальна площа 11, 3 кв. м), № 2 кухня (загальна площа 6,2 кв. м), № 3 кімната (загальна площа 8,8 кв. м), загальна площа 26,3 кв. м, житлова площа 8,8 кв. Ухвалою Радомишльського районного суду Житомирської області від 25.09.2017 року у вказаній цивільній справі було відкрито провадження на призначено попереднє судове засідання. Також ухвалою Радомишльського районного суду Житомирської області від 25.09.2017 року було задоволено заяву [PERSON] про забезпечення даного позову шляхом заборони [PERSON] та будь-яким іншим особам за замовленням [PERSON] проводити будівельні та демонтажні роботи у житловому будинку з господарськими будівлями та спорудами, що розташований по [ADDRESS] , а саме у квартирі [ADDRESS] приміщенні № 1 веранді (загальна площа 11, 3 кв. м), № 2 кухні (загальна площа 6,2 кв. м), № 3 кімнаті (загальна площа 8,8 кв. м), загальна площа 26,3 кв. м, житлова площа 8,8 кв. м; а також заборони [PERSON] та будь-яким іншим особам за замовленням [PERSON] змінювати конфігурацію житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що розташований по [ADDRESS] , а саме у квартирі [ADDRESS] приміщенні № 1 веранді (загальна площа 11, 3 кв. м), № 2 кухні (загальна площа 6,2 кв. м), № 3 кімнаті (загальна площа 8,8 кв. м), загальна площа 26,3 кв. м, житлова площа 8,8 кв. м. (а.с. 43 т.1). Відповідачкою [PERSON] було подано до суду заяву про часткове визнання позову, в якій вона зазначила, що не заперечує щодо виділу позивачу [PERSON] в натурі частини спірного житлового будинку, розташованого по [ADDRESS] , однак відповідно до його ідеальної частки у цьому будинку, виділивши йому наступні приміщення у складі квартири [ADDRESS] вказаного будинку, а саме приміщення № 1 веранду (загальною площею 11, 3 кв. м) та приміщення № 2 кухню (загальною площею 6, 2 кв. м). Також відповідачка не заперечувала щодо припинення права спільної часткової власності на спірний об`єкт нерухомості. Ухвалою Радомишльського районного суду Житомирської області від 07.11.2017 року за клопотанням позивача з метою визначення варіантів поділу спірного будинку у вказаній цивільній справі було призначено будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено експертам Житомирського відділення КНДІСЕ, та провадження у справі було зупинено. У зв`язку з непогодженням строків проведення експертизи вказану цивільну справу було відкликано з експертної установи та провадження в ній ухвалою суду від 22.02.2018 року було відновлено. Ухвалою Радомишльського районного суду Житомирської області від 25.05.2018 року у вказаній цивільній справі було призначено судову будівельно-технічну експертизу, провадження якої було доручено експерту [PERSON] , та провадження у справі було зупинено. 24.12.2018 року матеріали справи надійшли до суду з висновком експерта [PERSON] . Розпорядженням № 174 від 24.12.2018 року керівника апарату Радомишльського районного суду Житомирської області у вказаній цивільній справі було призначено повторний автоматичний розподіл справи для визначення нового складу суду для її розгляду через закінчення п`ятирічного строку перебування на посаді у головуючої у справі судді Сіренко Н.С. Ухвалою Радомишльського районного суду Житомирської області від 01.07.2019 року вказану цивільну справу було прийнято до провадження судді Луньової Д.Ю. та провадження у справі було відновлено. Ухвалою суду від 10.10.2019 року підготовче провадження у справі було закрито та справу було призначено до судового розгляду. Розпорядженням № 24 від 16.12.2019 року керівника апарату Радомишльського районного суду Житомирської області у вказаній цивільній справі було призначено повторний автоматичний розподіл справи для визначення нового складу суду для її розгляду через закінчення відрядження до Радомишльського районного суду Житомирської області судді [PERSON] . Ухвалою Радомишльського районного суду Житомирської області від 04.01.2020 року вказану справу було прийнято до провадження судді Сіренко Н.С. та у справі було призначено підготовче судове засідання. Ухвалою Радомишльського районного суду Житомирської області від 04.01.2020 року зустрічну позовну заяву [PERSON] до [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, [PERSON] , про визнання житлового будинку та земельної ділянки на день укладення договорів дарування у власність одарованої дочки [PERSON] особистою приватною власністю дарувальника [PERSON] , та визнання права власності на 1/8 частину житлового будинку та 1/8 частини земельної ділянки було прийнято до спільного розгляду та об`єднано в одне провадження з первісним позовом [PERSON] до [PERSON] про виділ частки нерухомого майна в окремий об`єкт нерухомості та припинення права спільної часткової власності. Ухвалою Радомишльського районного суду Житомирської області від 27.02.2020 року було задоволено відвід головуючої у справі судді Сіренко Н.С. та справу було передано до канцелярії суду для визначення нового складу суду для її розгляду. Розпорядженням № 4 від 28.02.2020 року в.о. голови Радомишльського районного суду Житомирської області через неможливість проведення автоматизованого розподілу судової справи вказану цивільну справу було передано на підставі ст. 31 ЦПК України до Брусилівського районного суду Житомирської області. Ухвалою Брусилівського районного суду Житомирської області від 10.03.2020 року цивільна справа за позовом [PERSON] до [PERSON] про виділ частки нерухомого майна в окремий об`єкт нерухомості та припинення права спільної часткової власності та зустрічним позовом [PERSON] до [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, [PERSON] , про визнання житлового будинку та земельної ділянки на день укладення договорів дарування у власність одарованої дочки [PERSON] особистою приватною власністю дарувальника [PERSON] , та визнання права власності на 1/8 частину житлового будинку та 1/8 частини земельної ділянки було прийнято до провадження суду, продовжено її розгляд в загальному позовному провадженні та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою Брусилівського районного суду Житомирської області від 14.12.2020 року провадження у вказаній цивільній справі було зупинено до набрання законної сили судовим рішенням в цивільній справі № 289/446/18 за позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, Радомишльська міська об`єднана територіальна громада Житомирської області, приватний нотаріус Радомишльського міського нотаріального округу Житомирської області Камінська Л.В., Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області, про визнання недійними правочинів. Ухвалою Брусилівського районного суду Житомирської області від 17.08.2021 року у зв`язку з набранням чинності судовим рішенням у цивільній справі № 289/446/18 провадження у даній справі було поновлено. Ухвалою Брусилівського районного суду Житомирської області від 24.11.2021 року провадження у вказаній цивільній справі було зупинено до набрання законної сили судовим рішенням в цивільній справі № 289/2014/21 за позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , приватного нотаріуса Радомишльського міського нотаріального округу Житомирської області Камінської Л.В про визнання недійними договорів дарування частки будинку та земельної ділянки. Ухвалою Брусилівського районного суду Житомирської області від 06.02.2023 року у зв`язку з набранням чинності судовим рішенням у цивільній справі № 289/2014/21 провадження у даній справі було поновлено. Ухвалою Брусилівського районного суду Житомирської області від 20.03.2023 року за заявою представника відповідачки [PERSON] зустрічну позовну заяву [PERSON] до [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, [PERSON] , про визнання житлового будинку та земельної ділянки на день укладення договорів дарування у власність одарованої дочки [PERSON] особистою приватною власністю дарувальника [PERSON] , та визнання права власності на 1/8 частину житлового будинку та 1/8 частини земельної ділянки залишено без розгляду. Ухвалою Брусилівського районного суду Житомирської області від 20.03.2023 року підготовче провадження у вказаній цивільній справі було закрито та справу було призначено до судового розгляду. Ухвалою суду від 09.10.2023 року було задоволено клопотання представника позивача та витребувано з виконавчого комітету Радомишльської міської ради Житомирської області належним чином оформлене рішення про надання дозволу на переобладнання і перепланування житлового будинку, розташованого по [ADDRESS] , у зв`язку з його поділом в натурі відповідно до варіантів, запропонованих експертом [PERSON] у висновку за результатами проведення будівельно-технічної експертизи від 14.12.2018 року, а також запропонованих експертом [PERSON] у висновку за результатами проведення будівельно- технічної експертизи від 30.09.2022р. Ухвалою суду від 19.01.2024 року було задоволено клопотання представника відповідача [PERSON] та витребувано з виконавчого комітету Радомишльської міської рад Житомирської області належним чином оформлене рішення про надання дозволу на переобладнання і перепланування житлового будинку, розташованого по [ADDRESS] , у зв`язку з його поділом в натурі відповідно до варіантів, запропонованих експертом [PERSON] у висновку за результатами проведення будівельно- технічної експертизи від 30.09.2022р. В судовому засіданні позивач [PERSON] та його представник адвокат Касянчук С.В. заявлені позовні вимоги підтримали в повному обсязі, надали пояснення, аналогічні викладеним в позовній заяві, вимоги якої просила задовольнити. Також позивач [PERSON] пояснив, що у спірному будинку мешкали його батьки та він все своє життя. У вказаному будинку він зареєстрований та іншого житла не має.Зазначив, що спірний будинок належав його дідові, був поділений на дві частини (дві квартири у технічному паспорті на будинок), в одній мешкали його батьки, а іншою користувалась його тітка, відповідачка у справі, яка все життя мешкала у Києві, однак на даний час вирішила забрати будинок собі повністю. Зазначив, що ще за життя його батька до будинку була прибудована веранда, та він з батьками користувався квартирою [ADDRESS] , яка складалась з веранди 2-1, кухні 2-2 та двох кімнат 2-3 та 2-4. Квартирою [ADDRESS] користувалась його тітка відповідачка [PERSON] . На даний час відповідачка знесла внутрішні стіни між кімнатами 1-4 та 2-4, заклала прохід у кімнату 2-3, тому він вимушений проживати у кухні та веранді. Вважає, що має право на виділ йому в натурі крім приміщень, якими він на даний час користується, ще й кімнати 2-3 з доплатою за відступ від його частки у майні відповідачці 36\~298 грн., що відповідає варіанту 1 розподілу спірного будинку, запропонованого експертом [PERSON] у висновку судової будівельно-технічної експертизи № 9/18 від 14.12.2018р. Просив суд позов задовольнити. В судовому засіданні представник відповідачки адвокат Черкасов Д.О. позовні вимоги [PERSON] визнав частково, пояснивши суду, що дійсно спірний будинок має бути поділений між сторонами, втім, варіанти поділу за висновком експерта [PERSON] передбачають істотне відхилення від ідеальних часток співвласників та фактичне позбавлення відповідачки частини її права власності. Так, позивач володіє 1/8 часткою у праві власності на спірний будинок, що відповідає 6,4 кв. м. житлового будинку. При цьому відповідно до варіантів, що пропонуються експертом [PERSON] , передбачається виділення позивачу 15 кв. м., тобто збільшення частки позивача у 2,5 рази з 12,5 % до 29,3 %, що призведе до істотного зменшення частки відповідачки у праві власності на спірний будинок з 87, 5 % до 70, 7 %. Оцінка вартості спірного об`єкту нерухомості, зазначена у висновку експерта [PERSON] від 2018 року, не відповідає його реальній ринковій вартості станом на 2024 рік, а тому ті варіанти компенсації, що запропоновані у висновку експерта, не співрозмірні з тими відхиленнями від ідеальних часток, які запропоновані в цьому висновку.Також вважає, що варіанти поділу, що запропоновані експертом [PERSON] , передбачають дуже великий обсяг будівельних робіт, включаючи внесення конструктивних змін майже у кожну кімнату будинку, та не відповідають реальному порядку користування майном, що склався давно та продовжує існувати. При цьому представник відповідачки вважає доцільним при розподілі спірного будинку врахувати варіанти, запропоновані у висновку судової будівельно-технічної експертизи № 910/09/2022 від 30.09.2022р. експертом Свістуновим І.С., що був долучений судом до матеріалів справи за його клопотанням, оскільки вони є значно справедливішими та більш релевантними в порівнянні з висновком експерта [PERSON] . Так, варіанти поділу будинку, запропоновані експертом [PERSON] , на думку представника відповідачки, передбачають майже повне співпадіння ідеальних часток співвласників з тими частками, що пропонується виділити в натурі; оцінка вартості спірного об`єкту нерухомості більш відповідає цінам, які мають місце на даний час; варіанти розподілу не передбачають великого обсягу будівельних робіт та абсолютно повністю відповідають реальному порядку користування майном, що склався між сторонами. Просив поділити об`єкт нерухомості житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами що розташований за адресою: [ADDRESS] , відповідно до варіанту 2, запропонованого у висновку експерта [PERSON] за результатами проведення будівельно-технічної експертизи № 910/09/2022 від 30.09.2022р. Суд, вислухавши пояснення сторін, дослідивши подані ними письмові докази, прийшов до наступних висновків. Судом встановлено, що [PERSON] є власником 1/8 частки житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами, розташованого у [ADDRESS] , на підставі рішення Радомишльського районного суду Житомирської області від 21.10.2013 року у цивільній справі № 289/371/13-ц (1/16 частка) та договору дарування частини житлового будинку від 15.08.2017 року, посвідченого приватним нотаріусом Радомишльського районного нотаріального округу Житомирської області Камінською Л.В. (1/16 частка). (а.с. 7-10, 26 т. 1). Сторонами не заперечувалось, що [PERSON] належить 7/8 частки спірного житлового будинку на підставі договору дарування від 10.12.2012 року, посвідченого приватним нотаріусом Радомишльського районного нотаріального округу Житомирської області Камінською Л.В. (а.с. 139 т. 2). Також встановлено, що між співвласниками вказаного будинку існують суперечки з приводу користування спірним будинком, які вони намагаються вирішити шляхом поділу вказаного будинку в судовому порядку. Відповідно до висновку експерта [PERSON] за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи № 9/18 від 14.12.2018 року (а.с. 30-57 т. 2), зіставляючи частки співвласників житлового будинку по [ADDRESS] , в одиницях площі, об`ємно-планувальне рішення житлового будинку з вимогами нормативних документів, які діють в галузі будівництва на території України, експерт робить висновок, що розділити житловий будинок при існуючому об`ємно - планувальному рішенні на дві окремі ізольовані квартири відповідно до часток 1/8 та 7/8 згідно вимог нормативних документів не вбачається\~можливим. Поділити або виділити по 1/8 та 7/8 частини житлового будинку, що знаходиться по [ADDRESS] , шляхом проведення реконструкції (перепланування та переобладнання) приміщень існуючого житлового будинку з метою заселення однією сім`єю у відповідності до ідеальних часток співвласників, вбачається можливим при умові\~врахування самочинно\~збудованої прибудови (а1), як проектну пропозицію з подальшою перебудовою літнього приміщення веранди в кухню з коридором при умові відступу від ідеальних часток співвласників та відхилення від вимог нормативних документів. При цьому експертом запропоновано 2 варіанти поділу будинку, загальною площею 53, 1 кв. м., та господарських будівель і споруд, розташованого у [ADDRESS] , при цьому при першому варіанті поділу відступ від ідеальних часток становить в одиницях площі/ринкової вартості для першого співвласника (1/8 частки) на 8,4 км. м/ 36\~298 грн. більше, для другого співвласника (7/8 частки) на 8,4 км. м/ 36\~298 грн. менше; при другому варіанті поділу відступ від ідеальних часток становить в одиницях площі/ринкової вартості для першого співвласника (1/8 частки) на 8,4 км. м/ 17\~130 грн. більше, для другого співвласника (7/8 частки) на 8,4 км. м/ 17\~130 грн. менше. При цьому з описової частини висновку вбачається, що при проведенні експертом візуально-інструментального обстеження домоволодіння та вивчення наданого на дослідження технічного паспорту БТІ Житомирської обласної ради станом на 22.09.2015 рік було встановлено, що відсутня споруда, яка зазначена в технічному паспорті як навіс «В», веранда «а1» з номером приміщення 2-1 площею 11, 3 кв. м. збудована самочинно. Відповідно до висновку експерта [PERSON] № 910/09/2022 від 30.09.2022р. за результатами проведення будівельно-технічної експертизи, проведеної за заявою [PERSON] згідно укладеного з судовим експертом [PERSON] договору від 19.08.2022р. про надання послуг з проведення будівельно-технічної експертизи, висновок якої було долучено як письмовий доказ за клопотанням представника відповідачки (а.с. 216-267 т. 3), здійснити виділ 1/8 частки [PERSON] в житловому будинку, розташованому у [ADDRESS] , відповідно до ідеальної частки не вбачається можливим, ідеальна частка в розмірі 1/8 по площі в житловому будинку (6, 6 кв. м) не задовольняє вимогам ДБН В 2.2-15-2019 «Житлові будинки, Основні положення» та п. 3.14 Методичних рекомендацій щодо проведення досліджень з поділу, виділу та визначення порядку користування нерухомим майном і є недостатньою для облаштування хоча б однієї житлової кімнати. Разом з тим, враховуючи фактичний порядок користування приміщеннями житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами, який склався між співвласниками станом на дату візуально-інструментального обстеження, експертом пропонуються два можливі варіанти поділу житлового будинку з врахуванням фактичного порядку користування приміщеннями житлового будинку та наявності\~самовільно побудованої\~веранди № 2-1 площею 11, 3 кв. м., побудованої на місці навісу В-1. Згідно запропонованих експертом варіантів поділу будинку, загальною площею 53, 1 кв. м., та господарських будівель і споруд, розташованого у [ADDRESS] , при першому варіанті поділу відступ від ідеальних часток становить в одиницях площі/ринкової вартості для першого співвласника (1/8 частки) на 0, 4 км. м/ 27 524 грн. більше, для другого співвласника (7/8 частки) на 0, 4 км. м/ 27\~524 грн. менше; при другому варіанті поділу відступ від ідеальних часток становить в одиницях площі/ринкової вартості для першого співвласника (1/8 частки) на 0, 4 км. м/ 1 452 грн. більше, для другого співвласника (7/8 частки) на 0, 4 км. м/ 1 452 грн. менше. При цьому з описової частини висновку вбачається, що при проведенні експертом візуально-інструментального обстеження домоволодіння та вивчення наданого на дослідження технічного паспорту БТІ Житомирської обласної ради станом на 11.09.2017 рік було встановлено, що відсутня споруда навісу В-1, на місці якого самовільно побудована веранда № 2-1 (площею 11, 3 кв. м). Крім того, з аналізу технічної документації, що складалась БТІ по вказаному домоволодінню протягом 2012-2017 років, експерт встановив, що площа житлового будинку та перелік належних будівель і споруд в період з 2012 по 2017 рік змінювалась, при цьому в представлених на дослідження матеріалах відомості про склад будинковолодіння, відповідно до якого проводився розрахунок ідеальних (первинних) часток співвласників або їх перерахунок в зв`язку зі зміною складу будинковолодіння відсутні, встановити ж зазначені відомості за результатами проведення натурного обстеження не вбачається за можливе у зв`язку з відсутністю відповідних судово-експертних методик. Тому експертом запропоновані варіанти розподілу будинку, при яких розмір компенсації розраховується від складу майна, що зазначено в технічному паспорті від 15.02.2012 року. Згідно з частиною першою статті 356\~ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації (частини перша-третя статті 358 ЦК України). Спільна часткова власність є специфічною конструкцією, оскільки існує: (а) множинність суб`єктів. Для права власності характерна наявність одного суб`єкта, якому належить відповідне майно (наприклад, один будинок - один власник). Навпаки, спільна часткова власність завжди відзначається множинністю суб`єктів (наприклад, один будинок - два співвласники); (б) єдність об`єкта. Декільком учасникам спільної часткової власності завжди належить певна сукупність майна. Частка в праві спільної часткової власності, що належить кожному з співвласників, виступає не як частина речі й не як право на частину речі, а як частина права на всю річ як єдине ціле. Тобто право спільної часткової власності поширюється на все спільне майно, а частка в праві спільної часткової власності не стосується частки майна. Співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності (частина перша статті 364 ЦК України). Згідно з частиною першою статті 367\~ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділено в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. Відповідно до частини другої статті 367\~ЦК України у разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється. Поділ спільного майна відрізняється від виділу частки співвласника або припинення його права на частку у спільному майні однією суттєвою ознакою - у разі поділу майна право спільної часткової власності на нього припиняється (див.: постанову Верховного Суду в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 22 січня 2020 року в справі № 243/6275/16-ц (провадження № 61-42813св18). Тлумачення положень статей 183, 358, 364, 379, 380, 382\~ЦК України дає підстави для висновку про те, що поділ будинку, що перебуває в спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або в разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилася. Отже, визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності, є розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників. Подібний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду України від 03 квітня 2012 року у справі № 6-12цс13, а також у постановах Верховного Суду від 25 вересня 2019 року у справі № 205/9065/15-ц (провадження № 61-21409св18), від 27 травня 2020 року у справі № 173/1607/15 (провадження № 61-26178св18) від 11 жовтня 2021 року у справі № 607/14338/19-ц (провадження № 61-19073св20). Завданням суду при розгляді такої категорії справ є встановлення можливості поділу об`єкта нерухомості, що перебуває в спільній частковій власності, який буде відповідати вимогам, що передбачені будівельними нормами та правилами, коли кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або в разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності. З цією метою призначається судова будівельно-технічна експертиза, за результатами проведення якої судом розглядається найбільш оптимальний варіант поділу нерухомого об`єкта в натурі відповідно до розміру ідеальних часток у спільній частковій власності. Разом з тим, за висновками двох проведених у вказаній справі будівельно-технічних експертиз розділити житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами, розташований у [ADDRESS] , при існуючому об`ємно-планувальному рішенні на дві окремі ізольовані квартири відповідно до часток 1/8 та 7/8 його співвласників згідно вимог нормативних документів не вбачається можливим. Щодо можливості поділу вказаного будинку з врахуванням самочинно збудованої прибудови (а1) за умови відступу від ідеальних часток співвласників та відхилення від вимог нормативних документів суд зазначає наступне. Майном як особливим об`єктом вважаються окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов`язки (стаття 190 цього Кодексу). До речей як складової поняття майна, зокрема, нерухомих, відповідно до положень статті 181\~ЦК України належать земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Права та інші речові права на нерухомі речі, обтяження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації (частина перша статті 182 ЦК України). Згідно зі статтею 328\~ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема, із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності чи необґрунтованість активів, які перебувають у власності, не встановлені судом. Набуття права власності на об`єкти незавершеного будівництва визначено у статті 331 ЦК України. За змістом частини другої цієї статті право власності на новостворене нерухоме майно (житлові будинки, будівлі, споруди тощо) виникає з моменту завершення будівництва (створення майна). Якщо договором або законом передбачено прийняття нерухомого майна до експлуатації, право власності виникає з моменту його прийняття до експлуатації. Якщо право власності на нерухоме майно відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації. До завершення будівництва (створення майна) особа вважається власником матеріалів, обладнання тощо, які були використані в процесі цього будівництва (створення майна). ЦК України у частині першій статті 376\~ЦК України визначає поняття самочинного будівництва. Житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил. Особа, яка здійснила або здійснює самочинне будівництво нерухомого майна, не набуває права власності на нього (частина друга зазначеної статті). Інструкція щодо проведення поділу, виділу та розрахунку часток об`єктів нерухомого майна, затверджена наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України 18 червня 2007 року № 55, зареєстрована в Міністерстві юстиції України 06 липня 2007 року за № 774/14041, визначає порядок проведення робіт з поділу, виділу та розрахунку часток житлових будинків, будівель, споруд, іншого нерухомого майна, крім земельних ділянок, та застосовується суб`єктами господарювання, які здійснюють технічну інвентаризацію об`єктів нерухомого майна при підготовці проектних документів щодо можливості проведення робіт з поділу, виділу та розрахунку часток об`єктів нерухомого майна. Згідно з пунктом 2.3 зазначеної Інструкції не підлягають поділу об`єкти нерухомого майна, до складу яких входять самочинно збудовані (реконструйовані, переплановані) об`єкти нерухомого майна. Питання щодо поділу об`єктів нерухомого майна може розглядатись лише після визнання права власності на них відповідно до закону. Отже, у розумінні частини першої статті 376\~ЦК України самочинним будівництвом є не тільки новостворений об`єкт, а й об`єкт нерухомості, який виник у результаті реконструкції, перебудови, надбудови вже існуючого об`єкта, здійснених без одержаного дозволу місцевих органів виконавчої влади чи органів місцевого самоврядування, розробленої та затвердженої в установленому порядку проектної документації, дозволу на виконання будівельних робіт, оскільки в результаті таких дій об`єкт втрачає тотожність із тим, на який власником (власниками) отримано право власності. Поняття реконструкції об`єкта нерухомості міститься у пункті 3 Державних будівельних норм В.3.2-2-2009 «Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт», затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку і будівництва України від 22 липня 2009 року № 295 (далі - ДБН), відповідно до якого реконструкція - це така перебудова будинку, наслідком якої є зміна кількості приміщень, їх площі, геометричних розмірів та функціонального призначення, заміна окремих конструкцій. Таким чином, норма частини першої статті 376\~ЦК України підлягає застосуванню й до випадків самочинної реконструкції об`єкта нерухомості, у результаті якої об`єкт набуває нових якісних характеристик (зміна кількості приміщень, створення нових, втручання в несучі конструкції). Висновок про те, що самочинно збудоване нерухоме майно не є об`єктом права власності, а тому не може бути предметом поділу зробив і Верховний Суд України у постановах від 04 грудня 2013 року у справі № 6-130цс13 та від 30 вересня 2015 року у справі № 6-286цс15, а також Верховний Суд у складі Касаційного цивільного суду у постановах від 06 березня 2019 року у справі № 361/4685/17 (провадження № 61-44133св18), від 15 квітня 2020 року у справі № 307/3957/14-ц (провадження № 61-43540св18), від 03 червня 2020 року у справі № 722/1882/16-ц (провадження № 61-39287св18), від 16 березня 2021 року у справі № 562/542/19 (провадження № 61-14468св20), від 15 листопада 2021 року у справі № 279/790/18 (провадження № 61-5368св20), від 17 листопада 2021 року у справі № 182/4522/19 (провадження № 61-19065св20), від 16 лютого 2022 року у справі № 495/6053/19 (провадження № 61-1694св21), від 09 березня 2023 року у справі № 127/28862/21 (провадження № 61-9283св22), від 31 січня 2024 року у справі № 607/4891/15-ц (провадження № 61-10467св23) та інші. Послідовна і судова практика Великої Палати Верховного Суду стосовно висновку про те, що особа не набуває права власності на самочинне будівництво (постанови від 23 червня 2020 року у справі № 680/214/16 (провадження № 14-445цс16) та від 14 вересня 2021 року у справі № 359/5719/17 (провадження № 14-8цс21). З матеріалів справи, а саме копій технічних паспортів на спірний будинок за 2012 рік (станом на час набуття сторонами права власності на частки у вказаному домоволодінні) та за 2017 рік (а.с. 108 113 т. 2) вбачається, що до спірного будинку протягом цього часу здійснено самочинну добудову веранду а1, номер приміщення 2.1, внаслідок якої площа будинку фактично збільшилась на 11, 3 кв. м. При цьому було знесено навіс В. Крім того, порівняльним аналізом плану будинку у технічному паспорті за 2012 рік та 2017 рік було встановлено, що кількість кімнат у будинку та їх площа також змінилась. Так, було знесено перегородку між кімнатами 1-4 площею 12, 2 кв. м. та 2-3 площею 9,7 кв. м., внаслідок чого утворилась кімната 1-4 площею 21,7 кв. м., яка не була передбачена планом будинку 2012 року Також між кімнатами з номерами згідно технічного паспорта 2012 року 1-2 та 1-3 був облаштований вхід, при цьому площа цих кімнат зменшилась до 8,7 кв. м та 8,7 кв. м. відповідно. Також було замуровано прохід між кімнатами 1-2 та 2-3 та між кімнатами 1-1 та 1-2. З огляду на вказане суд приходить до висновку, що внаслідок самочинного будівництва (реконструкції, прибудови) спірний будинок втратив тотожність із тим, який сторони отримали у власність, що, на переконання суду, виключає можливість задоволення позову [PERSON] про виділ його частки в окремий об`єкт нерухомості, а фактично поділ спірного будинку. За наведених обставин в задоволенні позовних вимог [PERSON] про виділ частки нерухомого майна в окремий об`єкт нерухомості та припинення права спільної часткової власності слід відмовити. Згідно ч. 9, 10 ст. 158 ЦПК України у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду. З врахуванням вказаних вимог закону заходи забезпечення позову, накладені ухвалою Радомишльського районного суду Житомирської області від 25.09.2017 року, у вигляді заборони [PERSON] проводити будівельні та демонтажні роботи, а також змінювати конфігурацію житлового будинку та господарських будівель і споруд, розташованих за адресою: [ADDRESS] , слід скасувати. Також підлягають поверненню внесені на депозитний рахунок Брусилівського районного суду Житомирської області [PERSON] 36\~298 грн. (а.с. 168 т. 3) грошової компенсаціїза відступ від ідеальних часток співвласників у разі поділу будинку відповідно до запропонованого варіанту поділу експертом [PERSON] у висновку судової будівельно-технічної експертизи № 9/18 від 14.12.2018 року На підставі викладеного, ст.ст. 358, 364, 367, 376 ЦК України та

Outcome: dismissed