Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-02 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з клопотанням про скасування забезпечення позову по справі №310/1981/17. В обґрунтування клопотання вказав, що Ухвалою Бердянського міськрайонного суду Запорізької області по справі № 310/1981/17 від 01.06.2017 року був накладений арешт на земельну ділянку площею 0,098 га, кадастровий номер 2310400000:01:012:0214, що розташована за адресою: [ADDRESS] . Рішенням Бердянського міськрайонного суду Запорізької області від 21.09.2020 року справі № 310/1981/17, залишеним без змін постановою Запорізького апеляційного суду 15.09.2021\~року,\~в задоволенні\~позову буловідмовлено повністю. Постановою Касаційного цивільного суду Верховного Суду від 23.11.2022 ухвалено нове рішення, Касаційну скаргу Запорізької обласної прокуратури задоволено частково. Питання щодо скасування вказаного заходу забезпечення позову не було вирішено судом. Арешт на земельну ділянку створює труднощі у користуванні майном [PERSON] , зокрема щодо оформлення права власності на своє ім`я, як спадкоємця його померлої матері - колишньої власниці вказаної земельної ділянки. Прохає суд скасувати заходи забезпечення позову по справі № 310/1981/17, а саме скасувати арешт на земельну ділянку площею 0,098 га, кадастровий номер 2310400000:01:012:0214. розташована за адресою: [ADDRESS] . У судовому засіданні представник [PERSON] , адвокат Мунтян О.Л. прохав суд задовольнити клопотання. Інші учасники процесу до судового засідання не з`явилися, належним чином повідомлені у судовому порядку, про причини неявки суду не повідомили. Суд, заслухавши адвоката, дослідивши письмові докази, вважає у задоволенні клопотання відмовити з наступних обставин. Європейський суд з прав людини зауважує, що національні суди мають вибирати способи такого тлумачення, які зазвичай можуть включати акти законодавства, відповідну практику, наукові дослідження тощо (VOLOVIK v. UKRAINE, № 15123/03, § 45, ЄСПЛ, від 06 грудня 2007 року). Європейський суд з прав людини також зазначає, що процесуальні норми призначені забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також про те, що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів (DIYA 97 v. UKRAINE, №19164/04, § 47, ЄСПЛ, від 21 жовтня 2010 року).\~\~ Забезпечення позову в цивільному процесі є одним з інститутів цивільного процесу, що сприяє реалізації конституційних прав завдання цивільного судочинства, яким, згідно зі\~статтею 3 ЦПК України, є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Регламентації інституту забезпечення позову в цивільному процесуальному праві присвячені\~статті 149-159 ЦПК України. Забезпечення позову по суті - це тимчасове обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Зазначені обмеження встановлює суд в ухвалі, вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову (стаття 154 ЦПК України). Забезпечення позову є процесуальним засобом, спрямованим на запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів юридичної або фізичної особи, що полягає у вжитті заходів, за допомогою яких у подальшому гарантується виконання судових рішень, прийнятих за результатами розгляду спору. Порядок та підстави скасування заходів забезпечення позову встановлено\~статтею 158 ЦПК України, частинами першою, четвертою, дев`ятою якої передбачено, що суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала. У випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. Отже, забезпечувальні заходи застосовуються та скасовуються судом шляхом ухвалення процесуального рішення - ухвали. Наслідком скасування заходів забезпечення позову є зняття всіх обмежень, встановлених забезпеченням позову. Враховуючи, що забезпечення позову застосовується як гарантія задоволення законних вимог позивача, суд не повинен скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба у забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились певні обставини, що спричинили застосування заходів забезпечення позову, або забезпечення позову перешкоджає належному виконанню судового рішення. Отже, ухвала суду про вжиття заходів забезпечення позову зумовлює конкретні обмеження щодо вчинення певних дій чи, навпаки, обов`язок вчинити дії учасниками справи або третіми особами, що мають строковий характер та діють до моменту скасування таких заходів судом, який їх вжив, чи судом вищої інстанції у разі скасування ухвали про вжиття спірних заходів забезпечення за їх безпідставністю. Відповідно до роз`яснень п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22.12.2006 № 9, заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування. Тобто, суд наділений правом скасувати заходи забезпечення позову лише за умови, коли відпали підстави, з якими закон пов`язує можливість застосування таких заходів. Враховуючи те, що, Постановою Касаційного цивільного суду Верховного Суду від 23.11.2022 ухвалено рішення, яким касаційну скаргу Запорізької обласної прокуратури задоволено частково. Визнано незаконним та скасовано п.5.4.рішення п`ятдесят першої сесії Бердянської міської ради Запорізької області VI скликання від 20 листопада 2014 року №23 « Про передачу у власність та в оренду земельних ділянок громадянам», що свідчить про те, що\~обставини, що спричинили застосування вказаних заходів забезпечення позову, не змінились та\~потреба у забезпеченні такого позову не відпала, у суду відсутні підстави для скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою Бердянського міськрайонного суду Запорізької області по справі № 310/1981/17 від 01.06.2017 року.

Outcome: dismissed