Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-11 00:00:00

У листопаді 2023 року Приватне акціонерне товариство Страхова Компанія «Альфа Страхування» звернулося до суду з позовом, в якому зазначає, що 03.04.2021 року між позивачем та [PERSON] був укладений договір добровільного страхування ризиків, пов`язаних з експлуатацією наземного транспортного засобу № 330.0000025.504.9802, предметом якого є страхування транспортного засобу «BMW X5» державний номер [NUMBER] . 24 серпня 2021 року в м. Дніпро на перехресті вул. Липинського та вул. Харківська відбулася дорожньо-транспортна пригода за участю застрахованого автомобіля та автомобіля «Kia Sorento» номерний знак [NUMBER] під керуванням [PERSON] . Внаслідок цієї дорожньо-транспортної пригоди був пошкоджений застрахований автомобіль «BMW X5», номерний знак [NUMBER] . Постановою Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровська від 07 жовтня 2021 року [PERSON] визнано винним у вчиненні ДТП та притягнуто його до адміністративної відповідальності. Власник пошкодженого автомобіля звернувся до позивача з заявою про настання страхового випадку та виплату страхового відшкодування. З метою визначення вартості відновлювального ремонту пошкодженого автомобіля «BMW X5» номерний знак [NUMBER] був проведений його огляд, про що складений акт огляду пошкодженого транспортного засобу від 26.08.2021 року та отримано рахунок на оплату № BL0000130063 від 26 серпня 2021 року, згідно з яким вартість ремонту пошкодженого транспортного засобу становить 476249,52 грн. На виконання умов договору страхування та на підставі зібраних документів складений страховий акт по справі №1867.206.21.02 на суму 476249,52 грн., виплату якої здійснено на рахунок СТО (ПРАТ «АВТ Баварія-Дніпропетровськ»), що підтверджується платіжним дорученням № 39165 від 17 вересня 2021 року. На момент ДТП цивільно-правова відповідальність відповідача була застрахована в ПАТ "НАСК "ОРАНТА" згідно з полісом АТ000095885, за яким ліміт за шкоду, завдану майну, складає 130000 грн., розмір франшизи 2500 грн. Позивач звернувся до страховоі? компаніі? відповідача з заявою про виплату страхового відшкодування в порядку регресу. ПАТ "НАСК "ОРАНТА" виплатило в межах ліміту полісу та з вирахуванням франшизи 127500,00 грн., що підтверджується випискою з особового рахунку позивача. Отже, оскільки розмір витрат позивача на виплату страхового відшкодування складає 476249,52 грн., а полісом АТ000095885, згідно з яким застрахована цивільно-правова відповідальність [PERSON] , було покрито лише частину шкоди на суму 127500,00 грн., то залишок шкоди, яка підлягає стягненню з відповідача складає 348749,52 грн. За цих підстав, посилаючись на положення Закону України "Про страхування", ст. ст. 993, 1187, 1194 ЦК України, позивач просить стягнути з відповідача на свою користь матеріальну шкоду в порядку суброгаціі? в розмірі 348749,52 грн. та судові витрати. Ухвалою Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 04 грудня 2023 року у справі було відкрито спрощене позовне провадження. Ухвалою Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 01 лютого 2024 року замінено судове засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням. Представником відповідача - адвокатом Ресенчук О.Ю. був поданий відзив на позов, в якому вона позов не визнала, посилаючись на те, що позивач визначив суму вартості відновлювального ремонту на підставі акта огляду пошкодженого транспортного засобу від 26.08.2021 та рахунку СТО від тієї ж дати, на підставі якого і здійснив страхову виплату на користь обраного страхувальником СТО. Водночас статтею 29 Закону України "Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів" передбачено, що у зв`язку з пошкодженням транспортного засобу відшкодовуються витрати, пов?язані з відновлювальним ремонтом транспортного засобу з урахуванням зносу, розрахованого у порядку, встановленому законодавством, включаючи витрати на усунення пошкоджень, роблених навмисно метою порятунку потерпілих внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, з евакуацією транспортного засобу з місця дорожньо-транспортної пригоди до місця проживання того власника чи законного користувача транспортного засобу, який керував транспортним засобом у момент дорожньо-транспортної пригоди, чи до місця здійснення ремонту на території України. Якщо транспортний засіб необхідно, з поважних причин, помістити на стоянку, до розміру шкоди додаються також витрати на евакуацію транспортного засобу до стоянки та плата за послуги стоянки. Відповідно до п. 33.3 ст. 33 Закону водії та власники транспортних засобів, причетних до дорожньо-транспортної пригоди, власники пошкодженого майна зобов?язані зберігати пошкоджене майно (транспортні засоби) у такому стані, в якому воно знаходилося після дорожньо-транспортної пригоди, до тих пір, поки його не огляне призначений страховиком (у випадках, передбачених статтею 41 цього Закону, - МТСБУ) представник (працівник, аварійний комісар або експерт), а також забезпечити йому можливість провести огляд пошкодженого майна (транспортних засобів). Згідно з п. 34.2. ст. 34 Закону протягом 10 робочих днів з дня отримання повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду страховик (у випадках, передбачених статтею 41 цього Закону, - МТСБУ) зобов`язаний направити свого представника (працівника, аварійного комісара або експерта) на місце настання страхового випадку та/або до місцезнаходження пошкодженого майна для визначення причин настання страхового випадку та розміру збитків. Виходячи з аналізу ст. 29, п. 33.3 ст. 33, п. 34.2 ст. 34 Закону у відносинах страхування цивільно-правової відповідальності, саме на Страховика покладено обов?язок визначити розмір заподіяного збитку. Наказом Міністерства юстиції України від 24.11.2003 № 142/5/2092 затверджено Методику товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів (далі -Методика), вимоги якої є обов?язковими під час проведення автотоварознавчих експертиз та експертних досліджень, і яка застосовується, зокрема, з метою визначення вартості відновлювального ремонту КТ3. Калькуляція вартості відновлювального ремонту складається за результатами технічного огляду КТЗ (п. 8.5. Методики). Технічний огляд КТЗ оцінювачем (експертом) дає змогу за допомогою органолептичних методів визначити ідентифікаційні дані КТ3, його комплектність, укомплектованість, технічний стан, обсяг і характер пошкоджень, пробіг за одометром, інші показники на момент технічного огляду, необхідні для оцінки майна (п. 5.1.Методики). Під час технічного огляду КТЗ оцінювач (експерт) повинен, зокрема, установити характер і обсяги пошкоджень на момент огляду та інші ознаки, які характеризують технічний стан КТЗ, з обов`язковою їх фіксацією шляхом фотографування (п.п. «г» п.5.5. Методики). Відповідно до акта огляду транспортного засобу (дефектна відомість) від 26.08.2021, складеного аварійним комісаром [PERSON] , останнім у розділі «Назва деталі та опис пошкоджень» не зазначені обсяги пошкоджень, не вказано, на якій саме площі пошкоджена складова, що унеможливлює прийняття рішення про ремонт або заміну деяких пошкоджених складових. Також відсутня фотофіксація об?єкта, що досліджується та його пошкоджених складових (до акта не надано фото пошкодженого транспортного засобу). В рядку «колір» акта огляду транспортного засобу аварійним комісаром було вказано тип лакофарбового покриття одночасно як «металік» і як «перламутр», що, на їх думку, впливає на остаточний розрахунок вартості матеріалів, які використовуються для фарбування пошкоджених складових транспортного засобу. Вищезазначені порушення Методики є суттєвими та унеможливлюють оцінити реальні пошкодження транспортного засобу, що, у свою чергу, не дає змоги визначити реальну вартість відновлювального ремонту колісного транспортного засобу. Крім того, рахунок СТО (ПРАТ «АВТ Баварія-Дніпропетровськ») № BL000013063 від 26 серпня 2021 року виставлений позивачу на підставі наряду-замовлення №? R0000014649 від 25.08.2021, тобто до складення аварійним комісаром акта огляду транспортного засобу від 26.08.2021, що взагалі не узгоджується з Законом та Методикою, адже у зв?язку з пошкодженням транспортного засобу відшкодовуються витрати, пов?язані з відновлювальним ремонтом транспортного засобу з урахуванням зносу, розрахованого у порядку, встановленому законодавством та виключно на підставі відповідного висновку оцінювача (експерта) щодо визначення вартості відновлювального ремонту КТ3. При цьому згідно з п. 5.1. Методики технічний огляд КТЗ оцінювачем (експертом) являє собою початковий етап дослідження, який не може по своїй суті визначати вартість відновлювального ремонту транспортного засобу і бути підставою для оплати рахунків СТО, адже наступним кроком є калькуляція вартості відновлювального ремонту, яка складається за результатами технічного огляду КТ3, а не навпаки. Таким чином, позивачем у порушення законодавчих норм було визначено вартість відновлювального ремонту пошкодженого автомобіля «BMW X5», реєстраційний номер [NUMBER] на підставі акта огляду пошкодженого транспортного засобу від 26.08.2021 та рахунку від 26.08.2021 № BL000013063, який виставлений СТО на підставі наряду-замовлення № R0000014649 від 25.08.2021, тобто навіть до дати складення акта огляду пошкодженого транспортного засобу від 26.08.2021. Також звертає увагу, що звіту про оцінку матеріального збитку, завданого власнику транспортного засобу «BMW X5», реєстраційний номер [NUMBER] , від 21.09.2012 № 93456 виконаний суб?єктом підприємницької діяльності [PERSON] Назва звіту не відповідає меті оцінки, у звіті відсутні питання, які ставляться на вирішення перед оцінювачем. В письмовій заяві оцінювача (останній абзац) вказано, що оцінка проведена на підставі огляду від 26.08.2021, але не зазначено ким та де був проведений огляд транспортного засобу, оскільки згідно з Методикою оцінювачу забороняється визначення матеріального збитку чи вартості КТЗ без огляду майна особисто. Крім того, у розділі 3 «Виклад змісту оціночних процедур» звіту оцінювач викладає порядок визначення вартості матеріального збитку, заподіяного власнику КТЗ, що також не відповідає ні назві звіту, ні його меті. ??У розділі 3.1 «Ідентифікація КТЗ» оцінювач вказує, що огляд об?єкта оцінки проводився 26.08.2021 року за адресою: м. Дніпро, що підтверджує факт огляду транспортного засобу аварійним комісаром [PERSON] , що заборонено діючим законодавством України в галузі оцінки, а саме Методикою. ???У розділі 3.2 «Визначення обсягу і номенклатури робіт з відновлювального ремонту КТЗ, переліку необхідних складових та матеріалів» наведена таблиця пошкоджених складових, в якій відсутній характер та обсяг пошкоджень. Вказано тільки, що складова пошкоджена. Натомість не вказано в якому обсязі, на якій площі, який характер пошкодження, що є порушенням п. 5.5 Методики. Також перелік складових, наведених в таблиці, не відповідає переліку складових, наведених в акті огляду від 26.08.2021, на який посилається оцінювач. Немає розшифровки скорочень, відсутні фото пошкодженого транспортного засобу (порушення п.п. 4.4, 5.5 Методики). В рахунку СТО передбачена знижка 10%, натомість в ремонтній калькуляції ця знижка не врахована. У результаті оцінки оцінювачем визначено вартість відновлювального ремонту 414056,89 грн., у тому числі ПДВ 69009,48 грн., натомість рахунок СТО виставлений на загальну суму 476249,52 грн., у т.ч. ПДВ 79374,92 грн., тобто зі збільшенням суми на 62 192,63 грн. У вступній частині звіту зазначені документи, що підтверджують повноваження [PERSON] , але самі документи не долучені. Таким чином, неможливо встановити чи має оцінювач право розраховувати вартість ремонту, що ставить під сумнів легітимність цього звіту. Представник відповідача наголошує, що акт огляду пошкодженого транспортного засобу, який складений [PERSON] 26.08.2021, не є документом, який може визначати розмір заподіяного збитку, рахунок СТО від 26.08.2021 сформовано на підставі невідомого наряду-замовлення від 25.08.2021, звіт про оцінку КТЗ від 21.09.2021 виконаний [PERSON] із численними порушеннями без особистого огляду оцінювачем пошкодженого транспортного засобу, різниця в сумі між звітом і рахунком СТО становить 62 192,63, а тому позивач самостійно не визначав розмір заподіяного збитку, а взяв вартість деталей та робіт з рахунку СТО, що є порушенням вимог п. 22.1. ст. 22, ст. 29,п. 33.3 ст. 33, п. 34.2 ст. 34 Закону України "Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів", де зазначено, що саме страховик має оцінити і визначити розмір заподіяного збитку. Отже, посилаючись на те, що документи, з яких можливо встановити дійсну вартість відновлювального ремонту пошкодженого автомобіля, не надані, належний розрахунок страхового відшкодування відсутній, а наявний лише рахунок СТО, виготовлений на підставі наряду-замовлення, виданий раніше ніж аварійним комісаром проведено огляду пошкодженого транспортного засобу, сума у якому суттєво відрізняється від розміру, зазначеного у зробленому пізніше звіті про оцінку КТЗ, вважає, що акт огляду транспортного засобу від 26.08.2021, рахунок СТО від 26.08.2021 та звіт про оцінку КТЗ від 21.09.2024 є неналежними доказами у розумінні ст. 77 ЦПК України і не можуть свідчити про розмір завданого збитку та відповідно не можуть бути підставою для його стягнення з відповідача в порядку суброгації. Крім того, за відсутності у матеріалах справи, як в акті огляду аварійного комісара, так і у звіті оцінювача, фотофіксації пошкодженого транспортного засобу, обсягів пошкоджень на момент огляду автомобіля та не надання можливості відповідачу прийняти участь у первісному технічному огляді, як це передбачає п. 5.2. Методики, у відповідача відсутня можливість залучити незалежного оцінювача (експерта) для отримання відповідного звіту (експертного висновку) для захисту свої прав та інтересів і для об`єктивного розгляду судом цієї справи. З огляду на наведене, представник відповідача просить відмовити в задоволенні позову. В свою чергу, представником позивача [PERSON] була надана відповідь на відзив, в якій він не погоджується з твердженнями представника відповідача, посилаючись на те, що згідно з законодавством до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, в межах фактичних затрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за заподіяний збиток. Відзначає, що позивач реалізував право вимоги шляхом звернення до страховика (ПАТ «НАСК «ОРАНТА») відповідальної особи, яка завдала матеріальну шкоду в розмірі 476249,52 грн. застрахованому автомобілю «BMW X5» державний номер [NUMBER] за укладеним Договором добровільного страхування ризиків, пов`язаних з експлуатацією наземного транспортного засобу № 330.0000025.504.9802. ПАТ «НАСК «ОРАНТА» виконало обов`язок за Договором обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності (Поліс АТ000095885) та Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» та виплатило страхове відшкодування в межах ліміту полісу в розмірі 127500,00 грн. (за мінусом франшизи 2500,00 грн.). Оскільки ПрАТ «СК «АЛЬФА СТРАХУВАННЯ» виконало умови договору страхування перед страхувальником та сума фактичних затрат відшкодована ПАТ «НАСК «ОРАНТА» не в повному обсязі, позивач звернувся до відповідача з позовом про відшкодування залишку шкоди. Звертає увагу, що згідно з листом Верховного Суду України "Судова практика розгляду цивільних справ, що виникають з договорів страхування" від 19.07.2011, визначаючи розмір заподіяної шкоди при страхуванні наземного транспорту, суди у разі виникнення спору щодо визначення розміру шкоди повинні виходити з фактичної (реальної) суми, встановленої висновком автотоварознавчої експертизи, або відповідними документами станції технічного обслуговування, на якій проводився ремонт автомобіля. Методика товарознавчої експертизи та колісних транспортних засобів не встановлює імперативного обов`язку щодо проведення такої оцінки саме суб`єктом оціночної діяльності, а, отже, така оцінка може бути здійснена на підставі рахунку СТО чи акта виконаних робіт. До того ж вказана Методика товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів є обов`язковою під час проведення автотоварознавчих експертиз та експертних досліджень судовими експертами науково-дослідних інститутів судових експертиз Міністерства юстиції України, експертами науково-дослідних експертно-криміналістичних центрів Міністерства внутрішніх справ України, експертами інших державних установ, суб`єктами господарювання, до компетенції яких входить проведення судових автотоварознавчих експертиз та експертних досліджень, а також всіма суб`єктами оціночної діяльності під час оцінки КТЗ у випадках, передбачених законодавством України або договорами між суб`єктами цивільно-правових відносин. При цьому звіт про оцінку транспортного засобу є лише попереднім оціночним документом, в якому зазначається про можливу, але не кінцеву суму, що витрачена на відновлення транспортного засобу. Реальним же підтвердженням виплати суми страхового відшкодування страхувальнику є саме платіжне доручення. Визначаючи розмір заподіяної шкоди при страхуванні наземного транспорту, суди у разі виникнення спору щодо визначення його розміру, виходять з фактичної суми, встановленої висновком автотоварознавчої експертизи або відповідними документами станції технічного обслуговування, на якій проводився ремонт автомобіля. Звіт про оцінку транспортного засобу є лише попереднім оціночним документом, в якому зазначається про можливу, але не кінцеву суму, що витрачена на відновлення транспортного засобу, а реальним підтвердженням виплати страхового відшкодування страхувальнику є платіжний документ про здійснення такої виплати (аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 13.03.2018 у справі № 910/9396/17, від 06.07.2018 у справі № 924/675/17, від 25.07.2018 у справі № 922/4013/17). Звертаємо увагу на те, що згідно з п. 9.1.7 частини ІІ Договору страхування при пошкодженні транспортного засобу Страхувальник, тобто потерпіла сторона, повинен надати Страховику документи, що підтверджують вартість відновлювального ремонту пошкоджень транспортного засобу, завданих внаслідок настання страхового випадку, і які обираються за одним із варіантів, зазначених в договорі та, зокрема, в пп. 9.1.7.1. - документи, складені ремонтним підприємством та погоджені Страховиком, які містять відомості стосовно вартості відновлювального ремонту. Так, позивач на виконання свого обов`язку про страхове відшкодування визначив вартість відновлюваного ремонту пошкодженого автомобіля на основі його огляду, про що представником страховика складено акт огляду КТЗ, рахунка від СТО, договору страхування, заяви страхувальника, та

Outcome: approved