Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-10 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про відшкодування збитків, зазначивши, що 19.08.2020 між позивачем та відповідачем укладено Договір про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії № 120000740064 за адресою: [ADDRESS] . Приєднана потужність за точкою розподілу складає 31,0 кВт. Згідно витягу із Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 03.01.2020, відповідач є власником житлового будинку [ADDRESS] . 19.08.2020 року уповноваженими представниками позивача за участю відповідача був складений Акт про встановлення/заміни/технічної перевірки/контрольного огляду/збереження пломб вузла обліку (засобу обліку), встановленого на об`єкті побутового споживача. На об`єкті відповідача був встановлений електролічильник GАМА 300 63 В 144, 2019 року випуску, зав. № 02433822, згідно з яким відповідач взяв даний засіб обліку із всіма встановленими пломбами на ньому на відповідальне зберігання, що підтверджується підписом відповідача в даному Акті без жодних зауважень. Так, 16.06.2023 під час технічної перевірки стану електричних приладів обліку і електроустановок у [PERSON] за адресою: [ADDRESS] ., згідно з п. п. 5.5.5, що відповідає п. 8.4.2 ПРРЕЕ було виявлено порушення ПРРЕЕ та складено Акт про порушення № Дн 005271, яким зафіксовано наступне порушення Правил: порушення цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлена пломба з відбитком тавр АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» на шафі обліку № 19098006. На пломбувальному матеріалі маються сліди клею в результаті чого отримали доступ до дооблікових струмоведчих частин обліку, а саме до ввідного автоматичного вимикача, що дає можливість здійснити втручання споживача в роботу засобу вимірювальної техніки. Порушення продемонстровано споживачу. Акт про порушення було складено в присутності [PERSON] , який допустив уповноважених представників позивача до проведення технічної перевірки на об`єкт відповідача. Особу посвідчено згідно паспорту, тому позивачем вимоги п. 8.2.5 ПРРЕЕ виконані та дотримані у повному обсязі. Акт про порушення № Дн 005271 від 16.06.2023 був складений в присутності [PERSON] , який підписав даний Акт про порушення без жодних зауважень чи заперечень, другий екземпляр Акту отримав на руки. В акті про порушення № Дн 005271 від 16.06.2023 вказані всі необхідні дані для проведення розрахунку спричинених збитків, переріз дротів, що були задіяні у схемі підключення та їх тип та провід. У зв`язку із не явкою на засідання комісії, що призначена до розгляду на 27.06.2023, на адресу відповідача було направлено лист запрошення на засідання комісії на 25.07.2023 року. 25.07.2023 відбулося засідання комісії з розгляду акту про порушення № Дн 005271 від 16.06.2023, на якому члена комісії було прийнято рішення про нарахування вартості необлікованої електричної енергії в сумі 158457,82 грн. та складено протокол № 29/4. Комісія по розгляду Акту про порушення ПРРЕЕ № Дн 005271 від 16.06.2023 дійшла висновку про проведення нарахування згідно з пунктом 8.4.2 та за формулою 5 ПРРЕЕ. На засідання комісії з`явився уповноважений представник відповідача [PERSON] за довіреністю від 25.07.2023. Зазначений протокол засідання комісії підписав із зауваженнями: «З порушенням пломбувального матеріалу згоден на якому була встановлена пломба № 19098006. Від експертизи відмовляюсь, щодо нарахування коштів не згоден». Згідно довіреності від 25.07.2023, що зареєстрована в реєстрі за № 2626, відповідач [PERSON] уповноважив [PERSON] бути його представником стосовно будь-якого належного йому нерухомого майна та представляти інтереси в усіх державних та недержавних органах, зокрема і в АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі». Таким чином, вартість необлікованої електричної енергії становить 158457,82 грн., яку позивач, а також судові витрати, просить стягнути з відповідача. Ухвалою Амур-Нижньодніпровського районного суду м.Дніпропетровська від 28 листопада 2023 року відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін. 20.03.2024 на адресу суду надійшов відзив на позов, в якому відповідач [PERSON] зазначив,що він є власником житлового будинку [ADDRESS] , та 19.08.2020 між позивачем та [PERSON] було укладено договір про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії № 120000740064 та відкрито особовий рахунок. Відповідач просив суд взяти до уваги, що одним з обов?язків відповідача, як споживача, відповідно до Правил п. 5.5.5 підпункту 9 є невідкладне повідомлення оператора системи та постачальника послуг комерційного обліку про недоліки в роботі засобу вимірювання. На виконання взятих на себе обов?язків відповідач шляхом звернення на гарячу лінію позивача за номером [NUMBER], починаючи з 10.06.2023 неодноразово звертався та залишав заявку на виїзд фахівців з метою усунення недоліків в роботі засобу вимірювання. Відповідач зазначає, що самостійно вимушений був усунути недоліки у роботі ввідного автомату, оскільки як кабель так і сам автомат мали ознаки оплавлення, що могло призвести до пожежі, та саме бездіяльність позивача змусила частково втрутитися у ввідний автомат, яке полягало в знеструмленні електроживлення, щоб уникнути більш тяжких наслідків. Відповідачем своєчасно вжито відповідних заходів для усунення виявлених порушень. За загальними характеристиками ввідний автомат це обов`язковий пристрій, призначений для захисту всієї електропроводки від перевантаження і струмів короткого замикання, а також загального відключення електроживлення об`єкта. За функціональністю ввідний автомат повинен забезпечити захист проводів і кабелів від перегріву, здатного викликати їх руйнування або пожежа. Причинами перегрівання можуть бути тривалі перевантаження або значні струми короткого замикання. Ввідний автомат необхідний для знеструмлення всього електроживлення в приміщенні для проведення ремонтних робіт або під час аварії в мережі. Наявний укладений договір купівлі-продажу за «зеленим» тарифом свідчить про те, що відповідач, як споживач, продає постачальнику універсальних послуг надлишкову електричну енергію, вироблену з енергії сонячного випромінювання, тому ніяк не зацікавлений в неналежному її обліку, а навпаки повідомляв неодноразово позивача про наявні відхилення в роботі обладнання, відповідач не втручався в роботу лічильника, окрім того, вузол обліку обладнаний пристроєм, який дистанційно зчитує дані роботи постачальника послуг комерційного обліку (оператора системи). Як зазначається відповідачем, акт про порушення №Дн005271 від 16.06.2023 було складено в присутності [PERSON] , який підписав даний акт, але не був на це уповноважений відповідачем; довіреність на представлення інтересів відповідача перед ДТЕК було складено лише 25.07.2023, тобто під час перевірки 19.06.2023 дана особа не мала належних повноважень бути представником, підписувати акти тощо. Не зважаючи на відсутність відповідача під час проведення перевірки, представники оператора системи були безперешкодно допущені до об`єкта споживача для проведення технічної перевірки. Відповідач не погоджується з тим, що безобліково використовував електричну енергію, оскільки відповідно до схеми електроживлення споживача не вбачається додаткового підключення ні дротів, ні розеток, ні нових підключень та переобладнань, які могли би спричинити безоблікове використання електричної енергії, а наявність генеруючої установки та укладеного договору за «зеленим» тарифом свідчить про те, що така установка виробляє електричну енергію, надлишок якої відповідач реалізує. Просив суд відмовити в задоволенні позову. Судом встановлено, що 19.08.2020 між позивачем та [PERSON] укладено Договір про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії № 120000740064 за адресою: [ADDRESS] . Приєднана потужність за точкою розподілу складає 31,0 кВт. Згідно витягу із Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 03.01.2020 року, відповідач є власником житлового будинку [ADDRESS] . 19.08.2020 року уповноваженими представниками позивача за участю відповідача був складений Акт про встановлення/заміни/технічної перевірки/контрольного огляду/збереження пломб вузла обліку (засобу обліку), встановленого на об`єкті побутового споживача. На об`єкті відповідача був встановлений електролічильник GАМА 300 63 В 144, 2019 року випуску, зав. № 02433822, згідно з яким відповідач взяв даний засіб обліку із всіма встановленими пломбами на ньому на відповідальне зберігання, що підтверджується підписом відповідача в даному Акті без жодних зауважень. Так, 16.06.2023 під час технічної перевірки стану електричних приладів обліку і електроустановок у [PERSON] за адресою: [ADDRESS] ., згідно з п. п. 5.5.5, що відповідає п. 8.4.2 ПРРЕЕ було виявлено порушення ПРРЕЕ та складено Акт про порушення № Дн 005271, яким зафіксовано наступне порушення Правил: порушення цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлена пломба з відбитком тавр АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» на шафі обліку № 19098006. На пломбувальному матеріалі маються сліди клею в результаті чого отримали доступ до дооблікових струмоведчих частин обліку, а саме до ввідного автоматичного вимикача, що дає можливість здійснити втручання споживача в роботу засобу вимірювальної техніки. Порушення продемонстровано споживачу. Акт про порушення було складено в присутності [PERSON] , який допустив уповноважених представників позивача до проведення технічної перевірки на об`єкт відповідача. Особу посвідчено згідно паспорту, тому позивачем вимоги п. 8.2.5 ПРРЕЕ виконані та дотримані у повному обсязі. Акт про порушення № Дн 005271 від 16.06.2023 був складений в присутності [PERSON] , який підписав даний Акт про порушення без жодних зауважень чи заперечень, другий екземпляр Акту отримав на руки. В акті про порушення № Дн 005271 від 16.06.2023 вказані всі необхідні дані для проведення розрахунку спричинених збитків, переріз дротів, що були задіяні у схемі підключення та їх тип та провід. 25.07.2023 відбулося засідання комісії з розгляду акту про порушення № Дн 005271 від 16.06.2023, на якому члена комісії було прийнято рішення про нарахування вартості необлікованої електричної енергії в сумі 158457,82 грн. та складено протокол № 29/4. Комісія по розгляду Акту про порушення ПРРЕЕ № Дн 005271 від 16.06.2023 дійшла висновку про проведення нарахування згідно з пунктом 8.4.2 та за формулою 5 ПРРЕЕ. На засідання комісії з`явився уповноважений представник відповідача [PERSON] за довіреністю від 25.07.2023 року, посвідченою приватним нотаріусом Макаровою В.Ю. Зазначений протокол засідання комісії підписав із зауваженнями, де зазначив, що з порушенням пломбувального матеріалу, на якому була встановлена пломба № 19098006, згоден. Від експертизи відмовився, щодо нарахування коштів не згоден. Період розрахунку складає: 16.12.2022 по 16.06.2023 (день складання акту), тобто за 182 дні. Станом на час розгляду справи в суді відповідачем збитки позивачу не відшкодовані. Правовідносини, які винили між сторонами, врегульовані нормами ЦК України, Законом України «Про ринок електричної енергії», Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року №312 (далі - ПРРЕЕ). Відповідно до частини першої статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно з частиною першою статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Частинами першою та другою статті 614 ЦК України визначено, що особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Положеннями ст.58 ч.3 п.3 Закону України «Про ринок електричної енергії» (далі - ПРРЕЕ ) визначено, що споживач зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів. Підпунктом 20 п.5.5.5 глави 5.5 Розділу V ПРРЕЕ передбачено, що споживач електричної енергії зобов`язаний не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. Підпунктом 14 п.5.1.1 глави 5.1 РозділуV ПРРЕЕ передбачено, що оператор системи має правона відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача, основного споживача, електропостачальника, власника мереж, оператора малої системи розподілу, суміжного оператора системи, постачальника послуг комерційного обліку. Підпунктом 11 п.5.2.1 глави 5.2 РозділуV ПРРЕЕ передбачено, що електропостачальник має право на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача, іншого електропостачальника, власника мереж, оператора малої системи розподілу, оператора системи, постачальника послуг комерційного обліку. Пунктами 8.2.5, 8.2.6 глави 8.2 Розділу VIII ПРРЕЕ встановлено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення. На підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Підпунктом 7 п.8.4.2 глави 8.4 Розділу VIII ПРРЕЕ передбачено, що визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення у разі виявлення самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку. Пунктом 8.4.13 глави 8.4 Розділу VIII ПРРЕЕ встановлено, що у разі виявлення у побутового споживача порушень, зазначених у підпунктах 6-8 пункту 8.4.2 цієї глави, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення (Wдоб.с.п., кВт·год), визначається за формулою 8 цієї глави При цьому час використання самовільного підключення протягом доби (t вик.с.п.) приймається рівним 8 год. Згідно пп.3 п.8.4.8 глави 8.4 Розділу VIII ПРРЕЕ кількість днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил, визначається виходячи з кількості робочих днів електроустановки споживача (крім випадків фіксації засобами комерційного обліку кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил) якщо споживач здійснив самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники оператора системи під час проведення контрольного огляду засобу комерційного обліку не мали можливості, або установив пристрій, що занижує покази лічильника електричної енергії (використання фазозсувного трансформатора, постійних магнітів (у разі невстановлення на/в лічильник індикаторів), пристрою випромінювання електромагнітних полів тощо), - з дня останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію, або набуття права власності чи користування на об`єкт (якщо технічну перевірку у період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію або набуття ним права власності (користування) на об`єкт до дати виявлення порушення не було проведено) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у дванадцяти календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення. Пунктом 1.1.2 глави 1.1 Розділу І ПРРЕЕ визначено, що: 1) контрольний огляд засобу комерційного обліку виконання комплексу робіт з метою візуального обстеження цілісності засобу комерційного обліку (корпусу, скла, кріплення тощо), цілісності встановлених згідно з актом про пломбування пломб та наявності відбитків їх тавр, індикаторів, зняття показів засобів комерційного обліку (у разі виконання функцій постачальника послуг комерційного обліку), а також з метою виявлення самовільних підключень без використання спеціальних технічних засобів та/або часткового демонтажу будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів; 2) технічна перевірка виконання комплексу робіт з метою визначення відповідності Кодексу комерційного обліку та відповідним нормативно-технічним документам стану вузла обліку електричної енергії (крім тих його характеристик та властивостей, забезпечення яких покладається на постачальника послуг комерційного обліку) та схеми його підключення, електропроводки та електроустановок від межі балансової належності до точки вимірювання, а також з метою виявлення позаоблікових підключень; 3) самовільне підключення без порушення схеми обліку несанкціоноване (непогоджене) оператором системи підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі за схемою, передбаченою проектними рішеннями та/або договором з оператором системи, після їх відключення оператором системи в установленому законодавством порядку (за умови наявності договору з оператором системи); 4) самовільне підключення з порушенням схеми обліку несанкціоноване (непогоджене) оператором системи підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі за схемою, не передбаченою проектними рішеннями та/або договором з оператором системи, та/або без укладення договору з оператором системи. Відповідно до п. 8.2.5 Правил, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві, підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача. Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням (пункт 8.2.5). В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення; фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення. Пунктом 8.4.4 Правил визначено, факт пошкодження пломб та/або індикаторів, та/або засобів вимірювальної техніки, факт втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки, крім випадків спрацювання індикаторів (фіксації індикаторами впливу фізичних полів), має бути підтверджений експертизою, проведеною спеціалізованою організацією (підприємством), яка має право на її проведення відповідно до законодавства (далі - експертиза). До отримання оператором системи результатів експертизи положення цієї глави не застосовуються для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, за винятком випадків, передбачених цим пунктом. Формулювання дій споживача, яке зазначено в акті по суті відповідає змісту встановленого порушення, що згідно з наведеними приписами вимагає нарахування збитків. Положеннями ст. 22 ЦК України закріплено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитки відшкодовуються в повному обсязі, якщо інше не встановлено законом або договором. Обсяг недорахованої електроенергії відповідно до розрахунку розміру відшкодувань збитків по акту № Дн 005271 від 16.06.2023 року складає 25646 кВт*г на суму 158457,82 грн. Отже, факт порушення Правил споживачем встановлений відповідним актом позивача, який є підставою для нарахування збитків у відповідності до ПРРЕЕ. Позивач має право проводити технічну перевірку засобу комерційного обліку, як передбачено п.5.1.1 ПРРЕЕ та з урахуванням вимог п. 8.2.5 ПРРЕЕ, а саме у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об?єкт (територію) споживача для проведення перевірки, оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 ПРЕЕ. Отже, проводити технічну перевірку у споживачів є правом позивача, а не обов?язком, і проводитись вона може з ініціативи позивача згідно господарської діяльності товариства, затверджених планів, графіків і завдань з метою забезпечення стабільної роботи енергетичних мереж, відтак, технічна перевірка у позивача, що проводилась 16.06.2023, відповідає вимогам 5.1.1 ПРРЕЕ. Щодо заперечень відповідача в частині, що особа, у присутності якої було складено акт про порушення №Дн 005271 від 16.06.2023 ( [PERSON] ), на дату складення акту про порушення не мав повноважень. Відповідно до вимог п. 8.2.5 ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об?єкт (територію) споживача для проведення перевірки, оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до цих Правил. Таким чином, особа, у присутності якої було складено акт про порушення, допустила представників товариства на територію відповідача до приладу обліку для проведення технічної перевірки, а в подальшому отримала довіреність і 25.07.2023 приймала участь у засіданні комісії, яка розглядала акт про порушення; отже, особа допустила до об?єкту відповідача, що відповідає п.8.2.5 ПРРЕЕ, тому, твердження відповідача щодо повноважень особи, у присутності якої виявлено порушення є хибними і такими що суперечать п.8.2.5 ПРРЕЕ. Представник позивача у своєму відзиві зазначив, що не погоджується із твердженнями відповідача щодо того, що він неодноразово звертався на гарячу лінію позивача, починаючи з 10.06.2023, зі зверненнями стосовно недоліків роботи приладу обліку, зазначив, що 31.05.2023 позивачем була ініційована технічна перевірка об?єктів відповідача, яких у нього тільки у с. Дмитрівка налічується 45, і всі вони розташовані по вул. Українській, але відповідач 31.05.2023 не допустив працівників товариства до жодного об?єкту, зокрема і за адресою [ADDRESS] , про що було складено акт про недопуск, який відповідач відмовився підписати або вказати підстави недопуску до своїх електроустановок. Після цього, 08.06.2023 на гарячу лінію товариства від відповідача надійшов дзвінок про відсутність напруги та проте, що вийшов з ладу автомат 63 Ампер, про що було досягнуто домовленості, що відповідач з 09-00 ранку 09.06.2023 допустить представників товариства до своїх електроустановок, але бригаду товариства 09.08.2023 не було допущено до об?єкту, про що було складено акт про недопуск, причину недопуску відповідач не повідомив, акт підписати відмовився, після чого, товариство повторно намагалося потрапити до об?єкту 12.06.2023, коли також приїхала бригада, але відповідач повторно не допустив працівників до електроустановок для перевірки роботи приладу обліку, про що було складено акт про недопуск. На переконання позивача, оскільки відповідач тричі не допустив працівників товариства до своїх електроустановок (31.05.2023, 09.06.2023, 12.06.2023), про підстави недопуску відповідач жодного разу не повідомив, про що і не вказав у відзиві на позов, а продовжував не допускати представників товариства до об?єкту, та лише 16.06.2023 представників товариства було допущено до засобу комерційного обліку, де було виявлено «пошкодження цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлена пломба з відбитком тавр АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» на шафі обліку № 19098006. На пломбу вальному матеріалі маються сліди клею у результаті чого отримали доступ до облікових струмоведучих частин обліку, а саме до ввідного автоматичного вимикача, що дає можливість здійснити втручання споживача в роботу засобу вимірювальної техніки. Порушення продемонстровано споживачу. Акт про порушення було складено у присутності [PERSON] , який допустив уповноважених представників позивача до проведення технічної перевірки на об`єкті відповідача, особу [PERSON] встановлено згідно паспорту, тому позивачем вимоги п. 8.2.5 дотримані. Відповідач дотримався вимог підпункту 9) п. 5.5.5 ППРРЕ щодо невідкладного повідомлення позивача про недоліки в роботі приладу обліку, але положеннями пункту 8.4 глави 8.4 розділу VIIІ ПРРЕЕ визначено, що у разі своєчасного (до виявлення порушення представниками оператора системи) письмового повідомлення споживачем оператора системи про виявлені ним пошкодження засобів вимірювальної техніки, пошкодження або зрив пломб та/або пристроїв (шафи обліку, захисної панелі тощо), на яких встановлені такі пломби та які закривають доступ до струмоведучих частин схеми (вузла) обліку (за умови відсутності явних ознак втручання в роботу засобів вимірювальної техніки) чи пошкодження індикатора (за умови наявності активного елемента індикатора) або спрацювання індикатора (за умови відсутності підтвердження заводом виробником індикатора факту його спрацювання внаслідок дії магнітного поля) положення цієї глави не застосовуються. На переконання позивача, таким чином, вважати звернення відповідача телефоном 08.06.2023 доказом належного повідомлення про недоліки в роботі приладу обліку не вбачається можливим, оскільки відповідач при цьому тричі не допускав представників товариства до засобу комерційного обліку 31.05.2023, 09.06.2023, 12.06.2023 з причин, які відомі лише відповідачу, крім того положення пункту 8.4.1 глави 8.4 розділу VІII ПРРЕЕ не застосовуються лише у випадку своєчасного (до виявлення порушення представниками оператора системи) письмового повідомлення споживачем оператора системи про виявлені ним пошкодження засобів вимірювальної техніки, пошкодження або зрив пломб та/або пристроїв, втім, жодних письмових звернень від відповідача до товариства з приводу недоліків в роботі приладу обліку до позивача не надходило. Щодо наданих відповідачем звітів прийнятої переданої електричної енергії, то вказані звіти є договірними зобов?язаннями між відповідачем та постачальником електричної енергії і до позивача - оператора систем розподілу не мають жодного відношення. Відповідач не втручався в роботу приладу обліку, втім, в даному випадку виявлене порушення відноситься до п. 8.4.2. підпункту 1) ПРРЕЕ визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення таких порушень: 1)порушення цілісності пломб, цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка тощо), порушення цілісності гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал (далі - пошкодження пломб), або відсутність на засобах вимірювальної техніки пломб з відбитками тавр про їх повірку чи пломб з відбитками тавр оператора системи або інших заінтересованих сторін, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, установленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки, установлених пломб, та за умови втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки). Таким чином, у відповідача виявлено порушення пошкодження цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлена пломба з відбитком тавр АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі», на шафі обліку № 19098006, яку відповідач згідно акту технічної перевірки від 19.08.2023 взяв на відповідальне зберігання разом з засобом комерційного обліку, який розташований на його території, і позивач не має жодного доступу до нього без згоди та допуску відповідача. 25.07.2023 представник відповідача був присутній на засіданні комісії, яка розглядала акт про порушення №Дн005271 від 16.06.2023, який у протоколі про нарахування вказав, що з порушенням цілісності пломбувального матеріалу, на якій встановлена пломба згоден, від експертизи відмовляється, з нарахуванням не згоден. Відповідно до ст.1166 Цивільного кодексу України встановлено, що майнова шкода, завдана діями особистим немайновим правам юридичної особи, а також шкода, завдана майну юридичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала. Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. З урахуванням результату розгляду справи та відповідно до вимог ст.141 ЦПК України з відповідача підлягає стягненню на користь позивача судовий збір. Що стосується стягнення витрат на правничу допомогу, то суд зазначає наступне. Статтею 15 ЦПК України визначено, що учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом. За приписами ч. 1, п. 1 ч. 3ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи, в тому числі, на правничу допомогу. Згідно з вимогами ст. 134 ЦПК України, разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи. У разі неподання стороною попереднього розрахунку суми судових витрат суд може відмовити їй у відшкодуванні відповідних судових витрат, за винятком суми сплаченого нею судового збору. Відповідно до вимог ст. 137 ЦПК України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами. Право на професійну правничу допомогу гарантовано статтею 59 Конституції України, офіційне тлумачення якого надано Конституційним Судом України у рішеннях від 16 листопада 2000 року №13-рп/2000, від 30 вересня 2009 року № 23-рп/2009. Так, у рішенні Конституційного Суду України від 30 вересня 2009 року № 23-рп/2009зазначено, що правова допомога є багатоаспектною, різною за змістом, обсягом та формами і може включати консультації, роз`яснення, складення позовів і звернень, довідок, заяв, скарг, здійснення представництва, зокрема, в судах та інших державних органах, захист від обвинувачення тощо. Відповідно до ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини. Аналогічні критерії застосовує ЄСПЛ, присуджуючи судові витрат на підставі статті 41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Зокрема, у рішеннях від 12 жовтня 2006 року у справі "Двойних проти України" (пункт 80), від 10 грудня 2009 року у справі "Гімайдуліна і інших проти України" (пункти 34-36), від 23 січня 2014 року у справі "East/West Alliance Limited" проти України", від 26 лютого 2015 року у справі "Баришевський проти України" (пункт 95) зазначено, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим. У рішенні ЄСПЛ від 28 листопада 2002 року у справі "Лавентс проти Латвії" зазначено, що відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір. Згідно з вимогами ч. 8 ст. 141 ЦПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 27 червня 2018 року №826/1216/16 (провадження № 11-562ас18) та постанові Верховного Суду від 30 вересня 2020 року у справі № 379/1418/18 (провадження № 61-9124св20) зазначено, що "склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг тощо), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Отже, якщо стороною буде документально доведено, що нею понесено витрати на правову допомогу, а саме: надано договір на правову допомогу, акт приймання-передачі наданих послуг, платіжні документи про оплату таких послуг, розрахунок таких витрат, то у суду відсутні підстави для відмови у стягненні таких витрат стороні, на користь якої ухвалено судове рішення". Крім цього, у постанові Верховного Суду від 23 листопада 2020 року № 638/7748/18 (провадження № 61-13573св19) зазначено, що інформація, яка міститься в акті приймання правничої допомоги, зокрема перелік наданих послуг та фіксований розмір гонорару, не може вважатись тим розрахунком (детальним описом робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат часу по кожному із видів робіт, необхідних для надання правничої допомоги), подання якого є необхідною умовою для стягнення витрат на професійну правничу допомогу. Неподання стороною, на користь якої ухвалено судове рішення, розрахунку (детального опису робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат часу по кожному із виду робіт, необхідних для надання правничої допомоги) також позбавляє іншу сторону можливості спростовувати ймовірну неспівмірність витрат на професійну правничу допомогу. З огляду на викладені обставини, встановлено, що позивачем не було доведено понесення витрат на професійну правничу допомогу в розмірі 15000,00 грн., оскільки до матеріалів справи долучено лише договір про надання правової допомоги № 210-ДЕ від 08.01.2021 року, укладений між позивачем та Адвокатським об`єднанням «ПЕРШИЙ РАДНИК», Додаткову угоду № 4 від 27.04.2021 року, № 20 від 31.12.2021 року, № 32 від 30.12.2022 року до вказаного договору, акт №360 наданих послуг У той же час, встановлено, що позов підписано та подано представником позивача адвокатом Білою Т.А, повноваження якої підтверджено довіреністю, проте будь-яких доказів належності вказаного адвоката до вищезгаданого адвокатського суду не надано. Крім того, а акті наданих послуг за договором про надання правової допомоги виконавцем даних послуг значиться адвокат Замкова І.А., що не відповідає дійсності. На підставі вищенаведеного та

Outcome: approved