Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-12 00:00:00

До Березанського міського суду Київської області звернулася адвокат Кравченко І.О. в інтересах [PERSON] з позовом до [PERSON] про розірвання шлюбу. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 03 листопада 1973 року сторони уклали шлюб, зареєстрований Березанською селищною радою Баришівського району Київської області, про що видано свідоцтво про шлюб серії [NUMBER] від 03.11.1973 та зроблений актовий запис за № 88. На день подачі позову до суду сторони неповнолітніх дітей не мають. Позов до суду подається у зв`язку з відмовою відповідача, [PERSON] , добровільно розірвати шлюб, подавши спільну заяву до відділу РАЦС. 06.02.2024 позивач направила відповідачу письмову заяву з проханням визначитися із датою та часом, коли вони зможуть звернутися до відділу РАЦС для подання заяви на розірвання шлюбу. У цій заяві позивач попросила відповідача відреагувати впродовж п`яти днів з моменту отримання. Однак, ці заходи не дали результату, відповідач ніяким чином не відреагував на заяву про добровільне розірвання шлюбу. У зв`язку з цим, позивач змушена звертатись до суду за захистом своїх прав. Представник позивача вказує у позовній заяві, що фактично спільного господарства сторони не ведуть, шлюбні відносини припинені, вони не проживають разом більше 25 років. Відтак, позивач (в інтересах якої діє адвокат Кравченко І.О.) просить суд розірвати шлюб, укладений 03 листопада 1973 року між [PERSON] та [PERSON] , зареєстрований Березанською селищною радою Баришівського району Київської області, актовий запис № 88. 11.03.2024 Березанським міським судом Київської області було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, клопотання представника позивача задоволено частково, розгляд справи ухвалено здійснювати одноособово суддею в порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, про що винесено відповідну ухвалу. Копія ухвали про відкриття провадження у справі, судові повістки про виклик до суду, позовна заява з додатками надсилались відповідачу судом в порядку ст. 128 ЦПК України на адресу його зареєстрованого місця проживання. Відповідач [PERSON] отримав повістку про виклик до суду на 22.05.2024, копію ухвали про відкриття провадження у справі, про що свідчить рекомендоване поштове повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с. 51). Суд створив учасникам процесу належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів, а також надав сторонам строк для подачі відзиву, відповіді на відзив, заперечень. Кожен з учасників справи мав право безпосередньо знайомитися з матеріалами справи, аргументами іншої сторони та реагувати на них відповідно до вимог ЦПК України. Відповідач [PERSON] не скористався своїм правом, наданим ст. 178 ЦПК України, та не подав відзив. Позивач [PERSON] ,\~представник позивача\~адвокат Кравченко\~І.О.,\~належним чином повідомлені про місце, дату і час судового засідання, до суду не з`явилися. Однак, 21.03.2024 до канцелярії суду надійшло клопотання позивача [PERSON] про розгляд справи за відсутності позивача, датоване 13.03.2024, у якому вона просила суд здійснювати судовий розгляд справи за відсутності позивача [PERSON] , позовну заяву задовольнити (а.с. 28). 01.04.2024 через систему «Електронний суд» від представника позивача адвоката Кравченко І.О. надійшла заява, у якій вона просила суд позов [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу задовольнити, а справу розглянути за її відсутності (а.с. 41). Крім того, 11.06.2024 до суду надійшла заява позивача [PERSON] , датована 10.06.2024, у якому вона просила суд здійснювати судовий розгляд справи за відсутності позивача, позов підтримує, просить його задовольнити (а.с. 68). 04.06.2024\~до канцелярії\~суду надійшла\~заява відповідача [PERSON] (зареєстровано канцелярією суду за вх. № 1859 від 04.06.2024), у якій він зазначив, що у провадженні Березанського міського суду Київської області перебуває цивільна справа за позовом [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу. Позов [PERSON] визнає, просить задовольнити, а справу розглянути за його відсутності (а.с. 55). Учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів (ч. 3 ст. 211 ЦПК України). Відповідно до\~ч.\~1\~ст.\~223\~ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Підстав, передбачених ч. 2 ст. 223 ЦПК України, для відкладення судом розгляду справи, суд не вбачає. Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, суд дійшов такого висновку. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно з ч. 1 ст.\~5\~ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Частиною 1 ст. 12 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. В силу приписів ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Враховуючи положення ч. 2 ст. 77 ЦПК України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Доказами згідно з ч. 1 ст. 76 ЦПК України є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Статтею 7 Сімейного кодексу України (далі - СК України) визначено загальні засади регулювання сімейних відносин. Так, згідно з ч. 1, 6 ст. 7 СК України сімейні відносини регулюються цим Кодексом та іншими нормативно-правовими актами. Жінка та чоловік мають рівні права і обов`язки у сімейних відносинах, шлюбі та сім`ї. Частиною першою статті 24\~СК України визначено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Відповідно до ч. 3 ст.\~105\~СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду. Згідно зі ст.\~112\~СК України суд з`ясовує\~фактичні взаємини\~подружжя,\~дійсні причини\~позову про\~розірвання шлюбу,\~бере до\~уваги наявність\~малолітньої дитини,\~дитини з\~інвалідністю та\~інші обставини\~життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбних відносин є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом. (ч. 3, 4 ст. 56 СК України). Судом встановлено, що згідно зі свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] , виданим 03 листопада 1973 року Березанською селищною Радою Баришівського району Київської області, [PERSON] та [PERSON] 03.11.1973 зареєстрували шлюб, про що 03.11.1973 складено відповідний актовий запис за № 88. Прізвище дружини після укладення шлюбу: [PERSON] (а.с. 6). Відповідно до довідки № 86 від 02.02.2024, виданої Виконавчим комітетом Переяславської міської ради Бориспільського району Київської області, [PERSON] , 1956 р.н., зареєстрована у [ADDRESS] , і має такий склад сім`ї: чоловік [PERSON] , 1951 р.н. (а.с. 12). На підтвердження здійснення позивачем заходів досудового врегулювання спору до позовної заяви додано копію заяви [PERSON] від 05.02.2024 на ім`я [PERSON] (а.с. 10). Фактично спільного господарства сторони не ведуть, шлюбні відносини припинені, вони не проживають разом більше 25 років. Відповідач [PERSON] заявлені до нього позовні вимоги про розірвання шлюбу не спростував, подавши 04.06.2024 до суду заяву, у якій визнав позов про розірвання шлюбу. Зважаючи на те, що позивач наполягає на розірванні шлюбу, відмова в розірванні шлюбу матиме ознаки примушування до шлюбу, що є недопустимим. Відтак, суд вважає позовні вимоги [PERSON] обґрунтованими та такими, що підлягають до задоволення. Частиною 1 ст. 141 ЦПК України встановлено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до вимог п.п. 3 п. 1 ч. 2 ст.\~4\~Закону України\~"Про\~судовий збір" за подання до суду позовної заяви про розірвання шлюбу ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема, і питання як розподілити між сторонами судові витрати. Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: особи з інвалідністю I та II груп. Позивач [PERSON] звільнена від сплати судового збору на підставі п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір». Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог (ч. 1 ст. 141 ЦПК України). За правилами ч. 6 ст. 141 ЦПК України якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Отже, з огляду на задоволення позову, з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 1211,20 гривень. На підставі ст. 7, 24, 105, 112 СК України, ст. 4, 12, 76-81, 89, 141, 258-259, 263-265, 268, 273-274, 279, 354-355 ЦПК України, суд

Outcome: approved