Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-29 00:00:00

[PERSON] в інтересах Акціонерного товариства\~«Перший Український\~міжнародний банк» звернувся до Снятинського районного\~суду Івано-Франківської\~області з позовною заявою до [PERSON] про стягнення безпідставно набутих грошових коштів. В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що 29\~серпня 2022\~року на\~підставі Заяви\~про приєднання\~до Договору\~про видачу\~та обслуговування\~особистої платіжної\~картки,\~надання санкціонованого\~овердрафту та\~послуг дистанційного\~банківського обслуговування№ 309182363 від 29 серпня 2022 року Акціонерним товариством «Перший Український міжнародний банк» відкрито \~ [PERSON] поточний\~рахунок у\~форматі IBAN:№ [NUMBER] , у валюті Гривня, операції за яким можуть здійснюватися з використанням платіжної картки. До поточного рахунку на ім`я відповідача випущено платіжну картку міжнародної платіжної системи Visa Rewards PayWave Instant Issue № [NUMBER] . Обслуговування рахунку здійснюється на умовах і в порядку, передбаченому законодавством України, правилами міжнародної платіжної системи Visa International, правилами користування платіжною карткою, договором банківського рахунку. 24\~вересня 2022\~року на\~рахунок відповідача\~помилково зараховані\~кошти в\~розмірі 105\~488,\~21\~гривень замість\~правильної суми\~1\~055,\~00\~гривень,\~за однією\~операцією переказу\~з-за\~кордону на\~суму 119\~166,\~15\~малагасійських аріарі\~(MGA),\~з конвертацією\~цих коштів\~в гривню. Отже, різниця між 105\~488, 21 гривень та 1 055,00 гривень, яка становить 104\~433,21 гривень, є безпідставно набутими грошовими коштами відповідачем, з яких 99\~020,12 гривень не повернуті відповідачем та становлять суму боргу відповідача. На підставі викладеного, позивач звернувся до суду з даним позовом та просив стягнути з відповідача на користь позивача безпідставно набуті грошові кошти у розмірі 99020 грн. 12 коп. та судовий бір у сумі 2\~684, 00 грн. Представник позивача\~ [PERSON] у судове засідання не з`явився, до суду подав письмову заяву про розгляд справи за його відсутності, в якій позовні вимоги підтримав у повному обсязі. Не заперечував проти ухвалення заочного рішення на підставі наявних у справі доказів. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце судового засідання повідомлявся належним чином, причини неявки суду не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності до суду не надходило. Відповідач своїм правом на подачу відзиву не скористався. Дослідивши письмові матеріали справи, суд встановив такі фактичні обставини. З матеріалів справи\~встановлено,\~що 29\~серпня 2022\~року,\~на підставі\~Заяви про\~приєднання до\~Договору про\~видачу та\~обслуговування особистої\~платіжної картки,\~надання санкціонованого\~овердрафту та\~послуг дистанційного\~банківського обслуговування№ 309182363 від 29 серпня 2022 року Акціонерним товариством\~«Перший Український\~міжнародний банк»\~ \~ [PERSON] (далі\~за текстом\~ відповідач)\~відкрито поточний\~рахунок у\~форматі IBAN:№ [NUMBER] ; у валюті Гривня, операції за яким можуть здійснюватися з використанням платіжної картки . До поточного рахунку на ім`я відповідача випущено платіжну картку міжнародної платіжної системи Visa Rewards PayWave Instant Issue № [NUMBER] . Обслуговування рахунку здійснюється на умовах і в порядку, передбаченому законодавством України, правилами міжнародної платіжної системи Visa International, правилами користування платіжною карткою, договором банківського рахунку. 24\~вересня 2022\~року на\~рахунок відповідача\~помилково зараховані\~кошти в\~розмірі 105\~488,21\~гривень,\~замість правильної\~суми 1\~055,00\~гривень,\~за однією\~операцією переказу\~з-за\~кордону на\~суму 119\~166,15\~малагасійських аріарі\~(MGA),\~з конвертацією\~цих коштів\~в гривню. По усім переказам з-за кордону, що були здійснені у валюті малагасійський аріарі (MGA), внаслідок рахункової помилки у програмному комплексі процесингового центру АТ «ПУМБ» на рахунки отримувачів переказу зараховувалася грошова сума у стократному розмірі від ініційованої суми переказу. Помилка в розрахунках була обумовлена тим, що в програмному компоненті Integrated Transaction Management версії 4.5 (далі за текстом - Програма ITM), який є частиною програмного забезпечення процесингового центру АТ «ПУМБ», було неправильно визначено «параметр експоненти», який визначає скільки цифр у кінці суми переказу, який підлягає зарахуванню отримувачу, мають бути відокремлені комою. У «параметрі експоненти» замість значення «2» було вказано значення «0», що призвело до того, що програмне забезпечення ІТМ не ставило кому перед двома останніми цифрами суми транзакції для позначення останніх двох цифр як сантими. Необхідність відокремлення двох останніх цифр суми транзакції комою від решти суми валютної транзакції MGA пояснюється тим, що мінімальною одиницею MGA є один сантим, що становить одну соту (1/100) валюти малагасійський аріарі (MGA). Якби програмні компоненти, що визначають «параметр експоненти», були реалізовані належним чином, останні дві цифри були б позначені як сантими, в результаті чого на рахунки отримувачів були б зараховані коректні суми транзакцій. Натомість, до моменту виявлення та усунення проблеми, на рахунки отримувачів були зараховані суми, що в сто разів перевищували фактичні суми, які мали б бути зараховані. Наявність вищевказаної помилки в Програмі ITM, що використовується АТ «ПУМБ» для управління транзакціями за платіжними картками, яка належить компанії Euronet USA, LLC та підтримується нею, підтверджується листом компанії Euronet. Листом від\~28\~жовтня 2022\~року за\~вихідним №\~1024\~та листом\~від 19\~грудня 2022\~року за\~вихідним №\~1189\~АТ «ПУМБ»\~з метою\~досудовоговрегулювання спору направив відповідачу вимоги про сплату заборгованості за технічним (несанкціонованим) овердрафтом. Відповідно до ч. 1 «Визначення термінів» Розділу І «Загальні засади» Публічної пропозиції АТ «ПУМБ» на укладення Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб: - кредитний ліміт - максимальна сума доступних кредитних коштів за кредитною лінією або овердрафтом, що надається банком на умовах і в порядку, передбаченому договором; - овердрафт - короткостроковий кредит, що надається банком клієнту в межах кредитного ліміту відповідно умов договору для здійснення платіжних операцій понад залишок власних коштів клієнта на картковому рахунку. Обслуговування карткового рахунку, за яким встановлено овердрафт, здійснюється за дебетово-кредитною схемою; - несанкціонований овердрафт - це заборгованість клієнта перед банком, що не обумовлена договором, не є прогнозованою в розмірі та за часом виникнення та яка виникає внаслідок здійснення клієнтом випадкових операцій з карткового рахунку на суму, що перевищує встановлений банком розмір платіжного ліміту. Згідно з п. 2.1.1 частини 2 «Загальні положення. Предмет договору» Розділу 1 «Загальні засади» Публічної пропозиції АТ «ПУМБ» на укладення Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, Договір визначає умови та порядок здійснення Банком комплексного банківського обслуговування Клієнта, регулює відносини Сторін при наданні Клієнту послуг Банку з відкриття і обслуговування Карткових рахунків, випуску Карток, надання Споживчого кредиту, Овердрафту, Кредитної лінії, використання Системи «Інтернет-банкінг», сервісу «SMS-банкінг», послуги залучення коштів у Вклад, надання у користування індивідуального банківського сейфу і Персонального обслуговування. Згідно з п. 3.3.4 частини 3 «Порядок здійснення розрахунків» Розділу II «Послуги банку» Публічної пропозиції АТ «ПУМБ» на укладення Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, клієнт зобов`язаний погасити заборгованість за несанкціонованим овердрафтом в повному обсязі протягом 15 календарний днів з дня його виникнення. Таким чином, несанкціонований овердрафт, який виник у зв`язку із помилковим зарахуванням коштів на рахунок [PERSON] , є заборгованістю відповідача перед банком, що не була обумовлена договором та не була прогнозованою в розмірі та за часом виникнення, тобто [PERSON] набув майно без достатніх правових підстав, які не носили та не були обумовлені договірним характером та є відносинами, що виникли у зв`язку з безпідставним отриманням майна і не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права, відповідно підлягають під дію\~глави 83 ЦК України\~(набуття, збереження майна без достатньої правової підстави). Згідно з частиною першою\~статті 1212 ЦК України\~особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. У постановах Великої Палати Верховного Суду від 20 листопада 2018 року у справі № 922/3412/17 та від 13 лютого 2019 року у справі № 320/5877/17 зроблено висновок, що предметом регулювання\~глави 83 ЦК України\~є відносини, що виникають у зв`язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна і не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права. Відповідно до частин першої та другої\~статті 1212 ЦК України\~особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала Положення\~глави 83 ЦК України\~застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Кондикційні зобов`язання виникають за наявності одночасно таких умов: набуття чи збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого): набуття чи збереження майна відбулося за відсутності правової підстави або підстава, на якій майни забувалося, згодом відпала. У разі виникнення спору стосовно набуття майна або його збереження без достатніх правових підстав договірний характер спірних правовідносин унеможливлює застосування до них судом положень\~глави 83 ЦК України. Зобов`язання з безпідставного набуття, збереження майна виникають за наявності трьох умов: а) набуття або збереження майна; б) набуття або збереження за рахунок іншої особи; в) відсутність правової підстави для набуття або збереження майна (відсутність положень закону, адміністративного акту, правочину або інших підстав, передбачених\~статтею 11 ЦК України). Загальна умова частини першої\~статті 1212 ЦК України\~звужує застосування інституту безпідставного збагачення у зобов`язальних (договірних) відносинах, бо отримане однією зі сторін у зобов`язанні підлягає поверненню іншій стороні на цій підставі тільки за наявності ознаки безпідставності такого виконання. Набуття однією зі сторін зобов`язання майна за рахунок іншої сторони в порядку виконання договірного зобов`язання не вважається безпідставним. Тобто в разі, коли поведінка набувача, потерпілого, інших осіб або подія утворюють правову підставу для набуття (збереження) майна, положення\~статті 1212 ЦК України\~можна застосовувати тільки після того, як така правова підстава в установленому порядку скасована, визнана недійсною, змінена, припинена або була відсутня взагалі. Під відсутністю правової підстави розуміється такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не грунтується на прямій вказівці закону, або суперечить меті правовідносин і їх юридичному змісту. Тобто відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином. Такий правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду: від 23.01.2020 у справі № 910/3395/19; від 23.04.2019 у справі № 918/47/18; від 01.04.2019 у справі № 904/2444/18. Сутність зобов`язання із набуття майна без достатньої правової підстави полягає у вилученні в особи - набувача частини її майна, що набута поза межами правової підстави, у випадку якщо майновий перехід не ґрунтувався на правовій підставі від самого початку правовідношення, та передання майна тій особі (постанови Верховного Суду: від 08.09.2021 у справі № 201/6498/20; від 08.09.2021 у справі № 206/2212/18; від 28.01.2020 у справі № 910/16664/18; від 06.03.2019 у справі № 910/1531/18). Згідно з частиною першою, пунктом 1 частини другої статті\~11, частинами першою, другою статті\~509 ЦК України\~цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені цими актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. До підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, належать договори та інші правочини. Зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, установлених\~статтею 11 цього Кодексу. Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог\~ЦК України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться (частина перша\~статті 526 ЦК України). Згідно з частиною першою\~статті 177 ЦК України\~об`єктами цивільних прав є речі, у тому числі гроші. Частиною першою\~статті 202 ЦК України\~встановлено, що правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Тлумачення положень частини першої, пункту 1 частини другої статті\~11, частини першої статті\~177, частини першої статті\~202, частини першої статті\~1212 ЦК України\~дає можливість дійти висновку про те, що чинний договір чи інший правочин є достатньою та належною правовою підставою набуття майна (отримання грошей). Майно не може вважатися набутим чи збереженим без достатніх правових підстав, якщо це відбулося в незаборонений цивільним законодавством спосіб з метою забезпечення породження учасниками відповідних правовідносин у майбутньому певних цивільних прав та обов?язків, зокрема внаслідок тих чи інших юридичних фактів, правомірних дій, які прямо передбачені частиною другою\~статті 11 ЦК України. У той самий час сама лише наявність укладеного між сторонами договору не є достатньою підставою для віднесення до договірних будь-яких правовідносин, що виникають між цими особами. Для визнання відповідних зобов`язань між сторонами договірними необхідним є встановлення факту їх виникнення саме на підставі умов та на виконання відповідного договору. Подібний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 24 лютого 2021 року у справі № 912/2601/19. Відповідно до\~ст. 1066 ЦК України\~за договором банківського рахунка банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком. Отже, за змістом вищезазначеної норми\~ЦК України\~банк зобов`язаний зарахувати на рахунок клієнта (отримувача) грошові кошти, що надходять володільцеві рахунку, в розмірі саме дійсно ініційованої платником суми переказу. Згідно із ч. 1-3\~ст. 1068 ЦК України\~банк зобов`язаний вчиняти для клієнта операції, які передбачені для рахунків даного виду законом, банківськими правилами та звичаями ділового обороту, якщо інше не встановлено договором банківського рахунка. Банк зобов`язаний зарахувати грошові кошти, що надійшли на рахунок клієнта в день надходження до банку відповідної платіжної інструкції, якщо інший строк не встановлений договором банківського рахунку або законом. Банк зобов`язаний за розпорядженням клієнта видати або перерахувати з його рахунку грошові кошти в день надходження до банку відповідної платіжної інструкції, якщо інший строк не передбачений договором банківського рахунку або законом. Частина 1\~статті 626 ЦК України\~визначає, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Частиною 1\~статті 628 ЦК України\~передбачено, що зміст договору становить умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Умовами укладеного договору між позивачем та відповідачем не передбачено, що при ініціюванні платником переказу у валюті малагасійський аріарі (MGA) на рахунок отримувача банк має зарахувати суму переказу у 100-кратному розмірі, а тому виникнення несанкціонованого (технічного) овердрафту, у зв`язку з отриманням відповідачем коштів, які належать банку, без достатньої правової підстави має місце. До того ж, вищевказана позиція повністю узгоджується з висновками, здійсненими Верховним Судом у постанові від 26.05.2021, справа № 202/7994/17-ц. Так, Верховний Суд зазначає, що використання клієнтом грошових коштів понад залишок по рахунку або встановленого банком ліміту овердрафту є несанкціонованим овердрафтом. Отже, овердрафт є непередбаченим, якщо в договорі передбачено, що клієнт може вчиняти операції лише в межах залишку коштів на рахунку. Несанкціонований овердрафт підпадає під дію\~ЦК України\~(глава 83 ЦК України\~- набуття, збереження майна без достатньої правової підстави). З наведеного слідує, що наявні всі обов`язкові умови для виникнення зобов?язання з безпідставного збагачення: набуття або збереження майна; набуття або збереження майна за рахунок іншої особи (збільшення або збереження майна у особи є наслідком втрати або недоотримання цього майна іншою особою); відсутність правової підстави для набуття або збереження майна за рахунок іншої особи. При цьому несанкціонований овердрафт - це заборгованість клієнта перед банком, що не обумовлена договором, не є прогнозованою в розмірі та за часом виникнення та яка виникає внаслідок здійснення клієнтом випадкових операцій з карткового рахунку на суму, що перевищує встановлений банком розмір платіжного ліміту. Овердрафт може бути санкціонований і несанкціонований. Відповідно до дійсних обставин справи та відповідних їм правових відносин на рахунок відповідача помилково, у зв`язку з рахунковою помилкою у програмному комплексі процесингового центру АТ «ПУМБ», зараховано грошові кошти за одним переказом у стократному розмірі від ініційованої суми операції, а у подальшому відповідачем за рахунком здійснено видаткові операції і не повернуто грошові кошти позивачу. Несанкціонований овердрафт підлягає під дію\~ЦК України\~(глава 83 ЦК України\~- набуття, збереження майна без достатньої правової підстави). Згідно зі\~статтею 12 ЦПК України\~цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Отже, сторона, яка посилається на ті чи інші обставини, знає і може навести докази, на основі яких суд може отримати достовірні відомості про них. В іншому разі, за умови недоведеності тих чи інших обставин суд вправі ухвалити рішення у справі на користь протилежної сторони. Таким чином, доказування є юридичним обов`язком сторін і інших осіб, які беруть участь у справі. Відповідно до ч. 1\~ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. За змістом ч. 1, 2\~ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Згідно із ч. 1\~ст. 80 ЦПК України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Згідно з частиною першою\~статті 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Статтею 89 ЦПК України\~передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Відповідно до п. 6\~Постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», враховуючи принцип безпосередності судового розгляду, рішення може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в судовому засіданні. Аналізуючи всі доводи учасників справи, суд приймає до уваги висновки, викладені в рішення ЄСПЛ по справі «Ґарсія Руіз проти Іспанії» (Garcia Ruiz v. Spain), заява № 30544/96, п. 26, ECHR 1999-1, Суд зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожний довід. З урахуванням наведеного вище, суд доходить висновку, що доводи відповідача, який при цьому не оскаржує отримання ним помилково зарахованих коштів, не мають підстав, спростовуються фактичними обставинами справи, належними, допустими та достатніми доказами, наявними в матеріалах справи, на підставі яких грунтуються позовні вимоги АТ «ПУМБ», при цьому стороною відповідача не надано жодних доказів щодо підтвердження правомірності набуття відповідачем помилково зарахованих йому грошових коштів, внаслідок здійснення рахункової помилки. З огляду на викладене суд вважає, що внаслідок рахункової помилки у програмному комплексі процесингового центру АТ «ПУМБ» на рахунок відповідача було помилково зараховано переказ у стократному розмірі від ініційованої суми операції, грошові кошти були отримані відповідачем у розмірі 105\~488,21 грн. замість правильної суми 1 055, 00 грн. з яких 99\~020, 12 грн. не повернуті відповідачем та становлять суму боргу відповідача, грошові кошти набуті відповідачем не на підставі норм закону чи умов Договору, а без достатньої правової підстави. За таких обставин суд вважає, що доводи викладені позивачем у позовній заяві, знайшли своє підтвердження в ході судового засідання, є достовірними та обґрунтованими, підтверджені належними та допустимими письмовими доказами і вважаються судом доведеними та такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. Понесення позивачем судових витрат підтверджується платіжною інструкцією № 000326441/00000028156 від 14.09.2023 про сплату судового збору у сумі 2 684, 00 грн., який відповідно до ст. 141 ЦПК України підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.

Outcome: approved