Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-09 00:00:00

[PERSON] звернувся до Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області з позовом філії «Соцвугілля» ПрАТ«ДТЕК Павлоградвугілля», у якому просив: - визнати акт форми Н-1/НП від 17 грудня 2021 року про нещасний випадок на підприємстві, не пов`язаний з виробництвом, що стався 18 лютого 2020 року з [PERSON] недійсним та скасувати його; - зобов`язати філію «Соцвугілля» Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» провести за фактом нещасного випадку, який стався 18 лютого 2020 року з [PERSON] , повторне розслідування нещасного випадку на виробництві. В обґрунтування позову зазначив, що він в період з 02 січня 2020 року по 05 червня 2020 року перебував у трудових відносинах з філією «Соцвугілля» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», а саме працював прибиральником території бази відпочинку «Джерело». 18 лютого 2020 року близько 10-00 години він, перебуваючи на своєму робочому місці, за розпорядженням керівника бази відпочинку «Джерело» [PERSON] разом з працівниками [PERSON] та [PERSON] здійснювали підготовчі роботи з демонтажу перехідного мосту через озеро, розташованого на території бази. В цей час виникла проблема з електропостачання, у зв`язку з чим [PERSON] та [PERSON] відійшли для встановлення причин відсутності електропостачання, в той час як позивач повинен був залишатися на льодовому панцирі озера на відстані 30 метрів від берега. В цей час директор бази [PERSON] дав розпорядження позивачеві повертися на берег озера та кинути паливо в піч для обігріву, у зв`язку з чим позивач почав переміщатися по льоду в бік берега і неочікувано провалився під лід по грудну клітину. Протягом 2-3 хвилин він намагався самостійно вибратись але в нього нічого не вийшло, через що він став кликати на допомогу. [PERSON] та [PERSON] за допомогою кабелю витягли позивача із води, а керівник бази [PERSON] замість медичного закладу відвіз позивача до дому. Своєчасно відповідачем не проведено розслідування нещасного випадку, який трапився 18 лютого 2020 року. Відповідачем було утворено комісію з розслідування нещасного випадку, за результатами роботи якої, складений Акт форми Н-1/НП від 17.12.2021 року, затверджений директором 20.12.2021 року. Згідно висновків комісії, нещасний випадок що стався з ним не підпадає під дію п. 52 Порядку у зв`язку з чим є непов`язаним зі шкідливими або небезпечними факторами на виробництві. Вважає, що розслідування нещасного випадку, що стався з ним проведено не повно та не об`єктивно, у зв`язку з чим вимушений звернутися до суду з позовом. Відповідачем Філія «СОЦВУГІЛЛЯ» ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» надано до суду заяву про визнання його неналежним відповідачем тому як зазначена філія, працівником якої був позивач у зазначений ним у позові період часу, не є юридичною особою. А тому у задоволенні позову просять відмовити. Відповідачем ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» поданий відзив, у якому посилається на те, що оскаржуваний акт форми Н-1/НП законний, тому як своєчасно не було повідомлено роботодавця; а після подачі 01 листопада 2021 року [PERSON] заяви наказом директора Філії «СОЦВУГІЛЛЯ» ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» 02 листопада 2021 року № 277 була призначена комісія з розслідування нещасного випадку. В ході проведення перевірки встановлено, що 18 лютого 2020 року директором бази відпочинку «Джерело» [PERSON] було встановлено завдання робітнику [PERSON] демонтувати залишки гнилого мосту через озеро Куций, оскільки відпочиваючі в оздоровчий сезон могли травмуватися. Прибиральнику територій [PERSON] та сторожу [PERSON] необхідно було винести на берег демонтовані дошки та залишки металевих частин мосту. Зі слів [PERSON] та [PERSON] , після отримання наряду вони пішли в майстерню за інструментом разом із директором бази [PERSON] , а [PERSON] залишився на березі озера. Коли вони повернулися на озеро, приблизно через 4-5 хвилин, то побачили, що [PERSON] провалився в воду біля берега, по коліна, де був очерет, ліворуч від мосту. На глибину до 60 сантиметрів. Руки води не торкалися. Для об`єктивного та всебічного аналізу інформації при проведенні розслідування, 03 листопада 2021 року на адресу головного лікаря КНП «Новомосковська центральна міська лікарня» був направлений запит про надання інформації: чи звертався до лікарні за медичною допомогою [PERSON] в період з 18.02.2020 року по 24.02.2020 року та чи був відкритий листок непрацездатності; а також щодо діагнозів та ступеня тяжкості [PERSON] згідно звернення 24.02.2020 року. На адресу філії надійшов лист № 210/4 від 09.11.2021 року лікарнею, де зазначено, що [PERSON] 24.02.2020 року звертався на прийом до лікаря уролога [PERSON] , позивачу було діагностовано гострий орхіт, надані рекомендації, лікарняний лист не видавався. Зазначив, що визначення поняття нещасний випадок на виробництві може бути за наявності обов`язкових підстав: подія трапилася у робочий час, встановлений правилами внутрішнього трудового розпорядку; подія трапилася на території підприємства; при безпосередньому виконанні трудових обов`язків; подія передбачає вплив небезпечного фактору чи середовища; наслідки події мають знаходитися у причинно-наслідковому зв`язку з небезпечним виробничим фактором; подія має бути обмежена у часі; подія повинна викликати конкретні негативні наслідки для здоров`я працівника, а саме втрати професійної працездатності хоча б на один день. Позивачу не встановлено втрату працездатності, не направлено на легку працю лікувальним закладом. Лише 24 лютого 2020 року позивач звернувся до лікувального закладу, де йому було діагностовано «гострий орхіт», який не може бути отриманий за результатами події, що сталася 18.02.2020 року на території бази відпочинку. Через відсутність втрати працівником працездатності та неможливість кваліфікувати зазначену позивачем подію як нещасний випадок, тому як відсутні усі елементи нещасного випадку 17 грудня 2021 року складений оскаржуваний акт. Крім того позивачем обраний неналежний спосіб оскарження акту форми Н-1/НП. Так відповідно до п. 54-56 Порядку № 377, позивач мав право звернутися до Держпраці або її територіального органу для проведення перевірки об`єктивності розслідування, якості оформлених матеріалів за результатами якої складають Припис про усунення порушень. І лише після ігнорування роботодавцем припису та у випадку не прийняття Держпраці рішення про проведення спеціального розслідування, результати роботи комісії оскаржуються у судовому порядку. Щодо зазначення позивачем недоліків оскаржуваного акту відповідач послався на те, що після отримання 19.08.2022 року заяви позивача з відповідними зауваженнями до Акту розслідування нещасного випадку були внесені відповідні зміни наказом № 257 від 04.10.2022 року. Ухвалою від 21.11.2022 року по справі відкрито провадження, розгляд справи призначено за правилами загального позовного провадження. 08 травня 2023 року у підготовчому судовому засіданні ухвалою суду в якості співвідповідача залучено ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ», зобов`язано [PERSON] направити відповідний позов з додатками усім учасникам справи. 15 серпня 2023 року ухвалою суду закрито підготовче провадження, справа призначена до судового розгляду. 17 квітня 2024 року судом було закінчено судовий розгляд, проведені судові дебати та суд видалився до нарадчої кімнати для ухвалення судового рішення. Ухвалою суду від 19 квітня 2024 року поновлений судовий розгляд у справі; залучено до участі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог Південно-східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці, зобов`язано [PERSON] направити копію відповідного позову з додатками третій особі. В судовому засіданні позивач позов підтримав у повному обсязі та посилаючись на ті ж підстави, просив його задовольнити. Зазначив також, що в період з 18 по 24 лютого 2020 року [PERSON] відправив його на неофіційний лікарняний через погане самопочуття, звернувся він до лікаря 24 лютого 2020 року тому як без допомоги спеціаліста не міг працювати. Незаконним акт форми Н-1/НП від 17.12.2021 року зазначає невірний діагноз, який зазначений в ньому, тому як йому діагностували захворювання епідидиміт та призначили лікування, що є наслідком переохолодження у холодній воді в результаті нещасного випадку, що стався 18 лютого 2020 року, а в оскаржуваному акті зазначений інший діагноз «гострий орхіт», який не може бути наслідком переохолодження. Представник позивача у судовому засіданні позов підтримав у повному обсязі посилаючись на доводи викладені в позовній заяві. Представник відповідача філії «СОЦВУГІЛЛЯ» ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи належним чином повідомлений судом, про причини неявки не повідомив. Представник відповідача ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» в судовому засіданні позов не визнав в повному обсязі, посилаючись на доводи викладені відзиві на позов, та просив відмовити у його задоволенні. Зазначив, що за результатами розгляду заяви [PERSON] наказом керівництва було призначено розслідування за результатами якого складений оспорюваний позивачем акт. Слід зазначити, що комісією вивчена первинна документація, а саме витребувані з лікарні відомості щодо звернення [PERSON] після 18.02.2020 року до лікаря; відповідно до табелю виходу на роботу [PERSON] не втрачав працездатність після 18.02.2020 року. Суперечностей щодо встановленого [PERSON] діагнозу на момент розслідування не було. Підстав для скасування акту немає. Більше того, вимоги позивача щодо зобов`язання провести повторне розслідування є необґрунтованими, тому як повторне розслідування може проводити лише Південно-східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці. Представник Південно-східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці в судовому засіданні зазначив, що їм не було відомо про те, що захворювання, зазначене у оспорюваному акті за результатами проведеного відповідачем розслідування випадку від 18.02.2020 року, не вірно визначене. Враховуючи, що за результатами отриманих в результаті розгляду справи відомостей від лікарні, що встановленого [PERSON] іншого діагнозу, позов підлягає задоволенню. Суд вислухав сторони, дослідивши матеріали справи та оцінивши наявні докази у їх сукупності, прийшов до наступних висновків. Відповідно до ст. ст. 15,16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Статтею 12 ЦПК України\~визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Відповідно до ч. 1ст.\~76\~ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ч. 5 ст. 81 ЦПК України, докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Судом встановлено, що позивач [PERSON] перебував у трудових відносинах з філією «Соцвугілля» ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» з 02.01.2020 року по 05.06.2020 року на посаді прибиральника території бази відпочинку «Джерело». Звільнений за угодою сторін п. 1 ст. 36 КЗпП України (т. 1 а.с. 17). 18 лютого 2020 року близько 10-00 години [PERSON] , перебуваючи на своєму робочому місці на території бази відпочинку «Джерело», під час виконання робіт з демонтажу перехідного мосту через озеро Куций, потрапив під лід та опинився у воді (т. 1 а.с. 20-23). 01 листопада 2021 року [PERSON] , як колишній працівник б/в «Джерело» звернувся до директора філії «Соцвугілля» ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» про встановлення факту виробничої травми, що сталася з ним 18.02.2020 року на б/в «Джерело». У вказаній заяві [PERSON] зазначив, крім іншого, що в результаті вказаного випадку йому встановлений діагноз «епідидиміт» (т. 1 а.с.34-36, 155-157). На підставі заяви [PERSON] від 01 листопада 2021 року на ім`я директора філії «Соцвугілля» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» про встановлення виробничої травми директором філії «Соцвугілля» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» виданий наказ № 277 від 02 листопада 2021 року про призначення комісії з розслідування нещасного випадку (т. 1 а.с. 158). 03 листопада 2021 року директором філії «СОЦВУГІЛЛЯ» ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» направлений запит до КНП «Новомосковська центральна міська лікарня» Новомосковської міської ради для з`ясування: Чи звертався до вказаного закладу за медичною допомогою гр.. [PERSON] в період з 18.02.2020 року по 24.02.2021 року, та чи був відкритий листок непрацездатності? А також надати довідку з діагнозом та ступенем тяжкості потерпілого згідно звернення 24.02.2020 року (т. 1 а.с. 159, т. 2 а.с. 17). За вих. № 210/4 від 09 листопада 2021 року в.о. генерального директора КНП «Новомосковська ЦМЛ» НМР надало відповідь на ім`я директора філії «СОЦВУГІЛЛЯ». Відповідно до якої зазначено, що [PERSON] 24 лютого 2020 року звертався на прийом до лікаря-уролога [PERSON] . Діагностований гострий орхіт. Надані рекомендації. Лікарняний лист не видавався (т. 1 а.с. 164, т. 2 а.с. 18). 19 листопада 2021 року за № 8436-16/94 Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області на ім`я ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» направило лист, відповідно до якого управлінням розглянуто лист щодо нещасного випадку, що стався 18.02.2020 з [PERSON] прибиральником бази відпочинку «Джерело» ПрАТ «ДТЕК» Павлогравугілля». У відповідності до абз.2 п. 30 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків. Професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою КМУ від 17.04.2019 року № 337. Вважає за можливе продовжити до 17.12.2021 року строк розслідування нещасного випадку у зв`язку з неотриманням висновку від КНП «Новомосковська центральна міська лікарня» НМР про ступінь тяжкості травми та діагноз потерпілого. (т. 1 а.с. 166). На підставі висновку комісії згідно акту форми Н-1/НП розслідування нещасного випадку, що стався 18.02.2020 року о 10 годині 00 хвилин, за заявою потерпілого від 01.11.2021 року затвердженого директором філії «СОЦВУГІЛЛЯ» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» 20 грудня 2021 року, нещасний випадок з прибиральником територій [PERSON] , [INFO] , не підпадає під дію п. 52 «Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві», затвердженого постановою КМУ від 17.04.2019 року № 337, і визначається таким, що не пов`язаний з виробництвом та скласти акт за формою Н-1/НП (т. 1 а.с. 18-23, а.с.181-187). У п. 1 Акту «Діагноз, який встановлено закладом охорони здоров`я» - «Гострий орхіт» N 45 (т. 1 а.с. 20, 184). Не погодившись із висновком комісії, [PERSON] 11 серпня 2022 року направлено заяву до ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля»; та до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, в якій зазначив що розслідування нещасного випадку, що стався з ним 18 лютого 2020 року проведено не повно і не об`єктивно, просив розглянути його звернення, вжити заходів щодо досудового врегулювання спору, сприяти виключенню необхідності захисту порушених прав в судовому порядку (т. 1 а.с. 27-29). За результатами звернень [PERSON] наказом директора філії «СОЦВУГІЛЛЯ» ПрАТ «ДТЕК Палоградвугілля» № 257 від 04.10.2022 року внесені зміни до Акту розслідування нещасного випадку з [PERSON] (т. 1 а.с. 195-197). Не отримавши відповіді на заяву [PERSON] від Головного управління Держпраці в Дніпропетровській області, позивач звернувся до суду за захистом своїх порушених прав. Позивачем на підтвердження того, що при зверненні до лікаря уролога 24 лютого 2020 року йому був встановлений діагноз «епідидиміт», надав відповідь КНП «Новомосковська ЦМЛ» НМР за № 20/8 від 25 січня 2024 року, який на адвокатський запит про надання інформації про стан здоров`я [PERSON] , [INFO] , враховуючи надану згоду пацієнта, повідомило, що [PERSON] звернувся на прийом лікаря-уролога 24.02.2020. Лікарем був встановлений діагноз: Епідидиміт та призначене лікування. На повторний прийом [PERSON] не звертався, діагноз йому не змінювався. Медична карта амбулаторного хворого з відповідними записами знаходиться у [PERSON] (т. 2 а.с. 3). Судом з метою усунення розбіжностей у відповідях КНП «Новомосковська ЦМЛ» НМР за вих. № 210/4 від 09 листопада 2021 року на ім`я директора філії «СОЦВУГІЛЛЯ» та за вих. № 20/8 від 25 січня 2024 року на ім`я адвоката Хоменка А.С., щодо встановленого [PERSON] [INFO] 24.02.2020 року лікарем-урологом діагнозу, на адресу керівництва КНП «Новомосковська ЦМЛ» НМР направлений відповідний запит щодо результатів звернення гр.. [PERSON] , [INFO] до вказаного підприємства лікарні 24 лютого 2020 року, чи був встановлений останньому діагноз, якщо так, то який. Одночасно зобов`язано повідомити причини розбіжностей у вищезгаданих відповідях, щодо встановленого діагнозу [PERSON] (т. 2 а.с. 22, 26). Так, в.о. генерального директора КНП «Новомосковська ЦМЛ» НМР за вих. № 77/6 від 15 квітня 2024 року повідомив, що відповідно до записів у медичній карті амбулаторного хворого [PERSON] , 08.07.1986 р.ню, [PERSON] звернувся до лікаря-уролога КНП «Новомосковська ЦМЛ» НМР» 24 лютого 2020, після огляду лікарем йому був встановлений діагноз епідидиміт та призначене лікування. Відповідь на запит філії «СОЦВУГІЛЛЯ» ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» за вих. 210/4 від 09.11.2021 була надана на підставі запису в журналі реєстрації амбулаторних пацієнтів та за відсутності медичної карти амбулаторного хворого, оскільки медична карта за бажанням [PERSON] була видана йому на руки. Відповідь на запит адвоката Хоменка А.С., що діє в інтересах [PERSON] , [INFO] за вих.. 20/8 від 25.01.2024 надавалась на підставі копії медичної карти амбулаторного хворого наданої адвокатом. За поясненням лікаря-уролога [PERSON] розбіжність в діагнозах виникла через помилку при заповненні журналу реєстрації амбулаторних пацієнтів, оскільки діагнози орхіт та епідидиміт є схожими. Згідно з частиною третьою статті 3\~ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. Згідно зі частиною першою статті 3, частиною четвертою статті 43\~Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом. Частинами першою, третьою статті 13\~Закону України\~«Про охорону\~праці» передбачено, що роботодавець зобов`язаний створити на робочому місці в кожному структурному підрозділі умови праці відповідно до нормативно-правових актів, а також забезпечити додержання вимог законодавства щодо прав працівників у галузі охорони праці. Роботодавець несе безпосередню відповідальність за порушення зазначених вимог. Згідно з частиною другою статті 153\~КЗпП України забезпечення безпечних і нешкідливих умов праці покладається на власника або уповноважений ним орган. Судом встановлено, що з 02 січня 2020 року [PERSON] був прийнятий на роботу прибиральником територій бази відпочинку «Джерело» в ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» за переведенням з ТОВ «ДТЕК СЕРВІС». 05 червня 2020 року звільнений за угодою сторін за п. 1 ст. 36 КЗпП України. 18 лютого 2020 року о 10-00 годині з позивачем у робочий час стався нещасний випадок. Процедуру проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій, що сталися з працівниками на підприємствах, в установах та організаціях незалежно від форми власності або в їх філіях, представництвах, інших відокремлених підрозділах, визначено в Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою КМУ від 17.04.2019 року № 337. Згідно із пунктом 9 Порядку, розслідування (спеціальне розслідування) проводиться у разі настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), у тому числі про які своєчасно не повідомлено роботодавцю чи внаслідок яких втрата працездатності потерпілого настала не одразу. Строк давності для розслідування нещасних випадків та/або гострих професійних захворювань (отруєнь) на виробництві становить три роки з дня їх настання. У разі встановлення факту нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) рішенням суду розслідування проводиться незалежно від дати їх настання. Відповідно до пункту 33 Порядку комісія зобов`язана провести засідання комісії (спеціальної комісії) з розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), на якому розглянути інформацію про нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), розподілити функції між членами комісії, провести зустріч з потерпілим (членами його сім`ї чи уповноваженою ними особою) та скласти протоколи засідання комісії, обстежити місце, де сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), аварія, та скласти відповідний протокол, розробити ескіз місця, де сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), аварія і провести фотографування місця настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), аварії (у разі потреби та можливості); одержати письмові пояснення від роботодавця та його представників, посадових осіб, працівників підприємства (установи, організації), потерпілого (якщо це можливо), опитати осіб - свідків нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та осіб, причетних до них; вивчити наявні на підприємстві документи та матеріали стосовно нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та у разі потреби надіслати запити до відповідних закладів охорони здоров`я для отримання медичних висновків щодо зв`язку нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) з впливом на потерпілого небезпечних (шкідливих) виробничих факторів та/або факторів важкості та напруженості трудового процесу; визначити вид події, що призвела до нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), причини нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та обладнання, устаткування, машини, механізми, транспортні засоби, експлуатація яких призвела до настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), відповідно до Класифікатора видів подій, причин, обладнання, устаткування, машин, механізмів, транспортних засобів, що призвели до настання нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння), аварії; визначити відповідність умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці; визначити необхідність проведення лабораторних досліджень, випробувань, технічних розрахунків, експертизи тощо для встановлення причин настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння); з`ясувати обставини та причини настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння); визначити, пов`язані чи не пов`язані нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) з виробництвом; установити осіб, які допустили порушення вимог нормативно-правових актів з охорони праці; вивчити документи, що дають змогу відстежити походження нехарчової продукції, під час використання (експлуатації) якої сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) або використання (експлуатація) якої могло стати їх причиною (договори, товарно-супровідну документацію тощо), і подати інформацію про таку продукцію та документи про її походження до відповідного органу державного ринкового нагляду (у разі проведення спеціального розслідування); розробити план заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам та/або гострим професійним захворюванням (отруєнням), у тому числі пропозиції щодо внесення змін до нормативно-правових актів з охорони праці; скласти акти за формою Н-1 (тимчасові акти за формою Н-1 у разі їх складення) у кількості, визначеній рішенням комісії (спеціальної комісії); у разі настання групових нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) скласти акти за формою Н-1 на кожного потерпілого; розглянути та підписати примірники актів за формою Н-1 (тимчасові акти за формою Н-1 у разі їх складення), а у разі незгоди члена комісії (спеціальної комісії) із змістом розділів 5, 6, 8, 9 такого акта - обов`язково підписати ці акти з відміткою про наявність окремої думки, яка викладається членом комісії письмово, в якій він обґрунтовано викладає пропозиції до змісту розділів 5, 6, 8, 9 акта (окрема думка додається до цих актів та є їх невід`ємною частиною); у разі виявлення гострого професійного захворювання (отруєння), пов`язаного з виробництвом, крім акта за формою Н-1, скласти картку обліку професійного захворювання (отруєння) за формою П-5 (далі - картка за формою П-5); передати не пізніше наступного робочого дня після підписання актів за формою Н-1 матеріали розслідування та примірники таких актів керівнику підприємства (установи, організації) або органу, що утворив комісію (спеціальну комісію), для їх розгляду та затвердження; дотримуватися вимог законодавства про інформацію щодо захисту персональних даних потерпілих та інших осіб, які зібрані в межах повноважень комісії (спеціальної комісії) під час проведення розслідування та задокументовані в акті за формою Н-1. Згідно підпункту 2 пункту 52 Порядку обставини, за яких нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) визнаються пов`язаними з виробництвом, є перебування потерпілого на робочому місці, на території підприємства (установи, організації) або в іншому місці під час виконання трудових (посадових) обов`язків чи завдань роботодавця з моменту прибуття на підприємство (в установу, організацію) до відбуття з нього, що фіксується відповідно до правил внутрішнього трудового розпорядку підприємства (установи, організації), у тому числі в робочий і надурочний час. Отже, суд дійшов висновку, що розслідування нещасного випадку, що стався з [PERSON] 18 лютого 2020 року, допущено з порушенням Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві. Розслідування випадку, який стався з [PERSON] проведено комісією поверхнево. Судом встановлено, що наданими позивачем належними та допустимими доказами підтверджено, що нещасний випадок стався з [PERSON] в робочий час на території підприємства, при безпосередньому виконанні трудових обов`язків. Діагноз, який встановлено закладом охорони здоров`я [PERSON] зазначений у оспорюваному акті «Гострий орхіт» - не відповідає дійсному діагнозу, тому як встановлено в судовому засіданні [PERSON] діагностований «епідидиміт». Жодних відомостей про усунення таких розбіжностей відповідачем суду не надано. Відповідно до вимог Порядку у разі, коли нещасний випадок визнано таким, що пов`язаний із виробництвом, комісія зобов`язана скласти акт про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом, за формою Н-1. Згідно зі статями 4, 5 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. За змістом ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до статті 22 Закону України «Про охорону праці», п. 33 Порядку, роботодавець повинен організувати розслідування нещасного випадку, для чого зобов`язаний негайно своїм наказом утворити комісію з розслідування нещасного випадку. Зазначена комісія зобов`язана з`ясувати обставини і причини нещасного випадку, визначити, чи пов`язаний цей випадок з виробництвом, та скласти акт розслідування за відповідною формою. У разі незгоди потерпілого або особи, яка представляє його інтереси зі змістом акта за формою Н-5 або формою НПВ чи незгоди з висновком розслідування про обставини та причини нещасного випадку рішення комісії може бути оскаржено до суду. Згідно із практикою Європейського суду з прав людини за своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і відповідно - правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає. Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматися як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (рішення ЄСПЛ у справі «Проніна проти України» від 18 липня 2006 року). Таким чином, суд прийшов до висновку про часткове задоволення позовних вимог, а саме вимоги позивача щодо: визнання скасування Акту за формою Н-1/НП від 17 грудня 2021 року розслідування нещасного випадку що стався з позивачем 18 лютого 2020 року о 10-00 годині та зобов`язання відповідача організувати розслідування нещасного випадку, який стався з позивачем, узгоджуються із положеннями чинного законодавства та є законними, обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. Відповідно до п. 54 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві". затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 року N 33754, контроль за своєчасністю та об`єктивністю проведення розслідування нещасних випадків та/або гострих професійних захворювань (отруєнь), аварій, підготовкою матеріалів розслідування, веденням їх обліку, вжиттям заходів до усунення причин їх настання здійснюють Держпраці та робочі органи Фонду відповідно до компетенції. Зазначені в цьому пункті органи та особи у разі виявлення порушень вимог цього Порядку та/або у зв`язку з надходженням від потерпілого (члена його сім`ї чи уповноваженої ними особи) обґрунтованого звернення разом з підтвердними документами щодо незгоди з висновками комісії стосовно обставин та причин нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) вживають відповідно до компетенції заходів для проведення повторного розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), затвердження чи перегляду затвердженого акта за формою Н-1. З обставин справи та наявних в матеріалах справи письмових доказів вбачається, що [PERSON] до контролюючого органу, визначеного вищенаведеним Порядком для проведення повторного розслідування нещасного випадку, що стався з ним 18 лютого 2020 року, не звертався, у зв`язку з чим, суд приходить до висновку, що в іншій частині позовних вимог позивача належить відмовити. Згідно зі ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. На підставі викладеного,

Outcome: partial