Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-06 00:00:00

[PERSON] до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~В обґрунтування позовних вимог вказує, що [INFO] померла [PERSON] . Після її смерті відкрилася спадщина на нерухоме майно, а саме на земельну ділянку площею 0,1000 га, кадастровий номер 3520880300:02:000:4502 (для ведення товарного сільськогосподарського виробництва), що розташована на території Олексіївської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області. 21 липня 2021 року [PERSON] було складено заповіт, посвідчений державним нотаріусом Бобринецької державної нотаріальної контори Кіровоградської області Дроздовою О.П, згідно якого вона заповіла вищевказану земельну ділянку позивачу [PERSON] .. 10 січня 2024 року позивач звернувся до Бобринецької державної нотаріальної контори Кіровоградської області із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , але постановою державного нотаріуса Бобринецької державної нотаріальної контори Кіровоградської області Дроздової О.П. від 11.01.2024 року йому відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом з підстав недотримання ним вимог статті 1270 ЦК України, тобто пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини. Вказує, що строк для прийняття спадщини ним порушено з поважних причин, оскільки він був необізнаний про наявність заповіту, складеного на його користь, та дізнався про нього лише після того, як у грудні 2023 року він зустрів на ринку у місті Бобринець сина спадкодавця [PERSON] , який йому повідомив про наявність заповіту щодо нього. У зв`язку з цим, просить визнати вищевказані обставини поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 27.02.2024 року суд прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі за правилами загального позовного провадження. Ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 28.02.2024 року задоволено заяву позивача та замінено неналежного відповідача на належного відповідача. Ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 19.04.2024 року клопотання позивача задоволено про витребування письмових доказів. \~ \~ \~ \~Ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 29.04.2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 16.05.2024 року клопотання позивача задоволено, залучено у справі у якості третьої особи на стороні відповідача [PERSON] . \~ \~ \~ \~Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явився, про час та місце слухання справи повідомлений належним чином. До суду від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності та про підтримання позовних вимог в повному обсязі (а.с.36). Представник відповідача Кетрисанівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області в судове засідання не з`явився по невідомій суду причині, про дату, час та місце судового засідання повідомлявся належним чином. Від представника відповідача до суду надійшла заява про розгляд справи без його участі, при цьому проти задоволення позовних вимог сторона відповідача не заперечила та відзиву на позов не подала (а.с.24). Третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору [PERSON] в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, від нього до суду надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, щодо задоволення позовних вимог не заперечує (а.с.111). Згідно ч. 8\~ст. 178 ЦПК України\~у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Відповідно до ч.2\~ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши зібрані в судовому засіданні докази, вважає, що позов підлягає задоволенню виходячи з наступних підстав. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , актовий запис №126, виданим Бобринецьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Кропивницькому районі Кіровоградської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) від 09.05.2023 року (а.с.51). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на земельну ділянку площею 0,1000 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Олексіївської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області, кадастровий номер 3520880300:02:000:4502, яка належала спадкодавцю [PERSON] на підставі приватної власності, що підтверджується Витягом з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 20.06.2015 року за №39414494 (а.с.11). За життя [PERSON] склала заповіт від 21.07.2021 року, посвідчений державним нотаріусом Бобринецької державної нотаріальної контори Кіровоградської області Дроздовою О.П., зареєстрований в реєстрі за №444, де розпорядилася належним їй майном та в тому числі заповіла [PERSON] належну їй земельну ділянку кадастровий номер 3520880300:02:000:4502 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 0,1 га, що знаходиться на території Олексіївської сільської ради Бобринецького району Кіровоградської області (а.с.56). 12 липня 2023 року державний нотаріус Бобринецької державної нотаріальної контори Кіровоградської області Дроздова О.П. відкрила спадкову справу 89/2023 щодо майна померлої [PERSON] (а.с.46-97). З матеріалів спадкової справи №89/2023 вбачається, що [PERSON] 10.01.2024 року звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] (а.с.46-97). Постановою державного нотаріуса Бобринецької державної нотаріальної контори Кіровоградської області Дроздової О.П. [PERSON] відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, оскільки він пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини та не вчинила дій, передбачених ст.ст.1268-1271 ЦК України (а.с.10). З інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №76727459 від 23.04.2024 року та Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) №76727452 від 23.04.2024 року встановлено, що заповіт [PERSON] , номер у спадковому реєстрі 68013326, який посвідчений 21.07.2021 року, є чинним (а.с.42-45). \~ \~ \~ \~Відповідно до\~статті 1217 ЦК України\~спадкування здійснюється за заповітом або за законом. \~ \~ \~ \~За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті\~1220,\~1222,\~1270 ЦК України). \~ \~ \~ \~Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша\~статті 1269 ЦК України). \~ \~ \~ \~Згідно\~ст. 1269 п.1 ЦК України\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини та у відповідності до\~ст. 1270 п.1-2 ЦК України\~для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців. \~ \~ \~ \~Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Відповідно до частини першої\~статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. \~ \~ \~ \~Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК України. \~ \~ \~ \~За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. \~ \~ \~ \~Правила частини третьої 1272\~ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. \~ \~ \~ \~Зазначений висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду України, викладеній у постановах від 26 вересня 2012 року № 6-85цс12, від 04 листопада 2015 року № 6-1486цс15. Відповідно до ч.4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. У постанові Верховного Суду від 28.11.2018 у справі № 494/498/16-ц зроблено висновок, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд зобов`язаний дослідити поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У постанові Верховного Суду від 10.04.2019 у справі № 332/1434/15-ц зазначено, що поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. \~ \~ \~ \~З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. \~ \~ \~ \~Аналогічна позиція викладена в постанові Верховного Суду України у справі №750/262/20 від 11.11.2020 року. \~ \~ \~ \~Оскільки спадщина після смерті [PERSON] відкрилася [INFO] , тому строк для прийняття спадщини після смерті останньої закінчився 07.11.2023 року. \~ \~ \~ \~Обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини, [PERSON] посилалася, на те, що він був не обізнаний про наявність заповіту, про наявність складеного відносно нього заповіту, йому стало відомо від сина спадкодавця [PERSON] лише у кінці грудня 2023 року, після чого він відразу звернувся до нотаріуса. Нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі (ст. 63 Закону України «Про нотаріат»). Згідно з пунктами 2.2, 2.3 та 3.2 глави 10 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженогонаказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5, при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту.\~У разі наявності заповіту нотаріусу подається його оригінал чи дублікат. Повна інформація про заповіт, який було посвідчено іншим нотаріусом, витребовується нотаріусом шляхом направлення запиту. Для того, щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття. Вказані норми законодавства направлені на недопущення порушення прав спадкоємців, які закликаються до спадкування за заповітом або за законом та покладають на нотаріуса додаткові обов`язки щодо їх повідомлення про відкриття спадщини і роз`яснення їхніх прав. Матеріали спадкової справи до майна померлої [PERSON] , копія якої міститься у матеріалах справи (а.с.46-97), вказують на те, що державний нотаріус [PERSON] \~при заведенні спадкової справи дослідила дані Спадкового реєстру та виявила наявність зареєстрованого у ньому заповіту [PERSON] від 21 липня 2021 року (а.с.56). Зі змісту заповіту [PERSON] нотаріусу стало відомо про те, що він складений на користь [PERSON] та [PERSON] , позивача у справі. Відповідно до ч. 2\~ст. 46-1 Закону України «Про нотаріат»\~нотаріус під час вчинення нотаріальних дій обов`язково використовує відомості Єдиного державного демографічного реєстру. Але, дані про те, що нотаріус намагався дізнатися адресу місця проживання спадкоємця за заповітом [PERSON] з використанням даних Єдиного державного демографічного реєстру відсутні, хоча нотаріус мав таку можливість і за таких обставин зобов`язаний був це зробити. Нотаріус, якому відома особа спадкоємця, та який має реальну змогу встановити його місце проживання або роботи зобов`язаний повідомити спадкоємця про відкриття спадщини особисто або листом, тобто в пор`ядку визначеному ч. 1\~ст. 63 Закону України «Про нотаріат». Виклик спадкоємця через опублікування оголошення чи повідомлення у пресі (ч. 2\~ст. 63 Закону України «Про нотаріат») здійснюється при відсутності у нотаріуса інформації про особи спадкоємців, місця її проживання або роботи та за умови, що у нотаріуса відсутній доступ до такої інформації. Опублікування нотаріусом оголошення у пресі про відкриття спадщини без зазначення особи спадкоємця за заповітом (особливо коли такий спадкоємець не обізнаний про існування заповіту) не може вважатися належним\~повідомленням або викликом спадкоємця до нотаріуса так, як жодним чином не дає можливості спадкоємцю, який не знає про заповіт, зрозуміти про виникнення у нього права на спадщину та можливість його реалізувати. З матеріалів справи вбачається, що державний нотаріус не повідомила позивача [PERSON] про наявність відносно нього заповіту, тому суд приймає пояснення позивача як достовірні про те, що про наявність заповіту на його користь він дізнався від [PERSON] , але вже після спливу строку на прийняття спадщини , тобто після 07 листопада 2023 року. Необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Аналогічна правова позиція міститься у\~постанові Верховним Судом України від 06 вересня 2017 року у справі №6-496цс17. Про свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права та поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини у випадку доведеності факту необізнаності спадкоємця про існування заповіту вказано також у постановах Верховного Суду від 26 липня 2021 року у справі №405/7058/19, від 25 березня 2020 року у справі №642/2539/18-ц, від 26 червня 2019 року у справі №565/1145/17, від 28 жовтня 2019 року у справі №761/42165/17, від 06 червня 2018 року у справі №315/765/14-ц, що свідчить про сталість судової практики у спірних правовідносинах. \~ \~ \~ \~За змістом статей\~12,81,89,263 ЦПК України\~цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. \~ \~ \~ \~Суд вважає, що зазначені позивачем обставини та причини пропуску ним строку для подачі до нотаріуса заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , доведені належними та допустимими доказами, є об`єктивними та поважними, вони могли бути перешкодою для прийняття спадщини встановлений законом строк, тому, на підставі вище наведеного, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог. \~ \~ \~ \~

Outcome: approved