Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-09 00:00:00

Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» (далі - позивач, КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва») звернулось до суду з позовом до [PERSON] (далі - відповідач, [PERSON] ), в якому просить зобов`язати відповідача власними силами та за власні кошти відновити стан квартири [ADDRESS] в початковий стан згідно поверхового плану та стягнути з відповідача на користь позивача судовий збір у розмірі 1 762,00 грн. В обґрунтування заявлених вимог позивач зазначає, що житловий будинок знаходиться на балансовому утримані позивача. Відповідач є власником квартири [ADDRESS] . 10.01.2018 року працівниками ЖЕД «Липкижитлосервіс» комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» здійснено обстеження будинку [ADDRESS] , під час якого було виявлено, що при проведенні робіт сталось втручання в капітальну стіну житлового вищенаведеного будинку, шляхом збільшення віконного отвору та влаштовано скляні двері. Позивач вказує, що ці роботи були проведенні без проектно-дозвільної документації та контрольної картки на порушення благоустрою. За результатами перевірки 10.01.2018 року був складений акт, власнику квартири надіслані приписи попередження № 754, 763, 110 з пропозицією надати проектно-дозвільну документацію на проведення робіт, припинити роботи та привести фасад будинку в належний стан. Разом з тим, вимоги позивача були залишені без відповідного реагування. На виконання ч. 6 ст. 187 ЦПК України, судом було зроблено запит до органу реєстрації місця перебування та місця проживання відповідача щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 05.04.2018 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків. 21.05.2018 року позивачем усунуто недоліки позовної заяви. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 24.05.2018 року в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін відкрито провадження у цивільній справі за позовом Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» до [PERSON] про зобов`язання вчинити дії, та судове засідання для розгляду справи по суті призначено на 05.07.2018 року. Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 05.07.2018 року, у зв`язку із неявкою учасників судового процесу, згідно п. 1 ч. 2 ст. 223 ЦПК України, розгляд справи було відкладено до 04.09.2018 року. 04.09.2018 року справу знято зі складу, у зв`язку із перебуванням головуючого судді на лікарняному, судове засідання призначено на 08.10.2018 року. Заочним рішення Печерського районного суду м. Києва від 08.10.2018 року позов Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» до [PERSON] про зобов`язання вчинити дії задоволено; зобов`язано [PERSON] власними силами та за власні кошти відновити стан квартири [ADDRESS] в початковий стан згідно поверхового плану. 05.08.2020 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від відповідача [PERSON] надійшла заява про перегляд заочного рішення Печерського районного суду м. Києва від 08.10.2018 року. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 07.09.2020 року заяву [PERSON] про перегляд заочного рішення Печерського районного суду м. Києва від 08.10.2018 року задоволено; заочне рішення Печерського районного суду м. Києва від 08.10.2018 року у цивільній справі за позовом Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» до [PERSON] про зобов`язання вчинити дії скасовано; судове засідання для розгляду справи по суті призначено на 22.12.2020 року. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 03.12.2020 року виправлено описку в резолютивній частині ухвали Печерського районного суду м. Києва від 07.09.2020 року, вірно зазначивши дату проведення судового засідання «09.02.2021 року» о 15 год. 30 хв. замість помилково вказаної «22.12.2020 року о 15 год. 30 хв.». 09.02.2021 року на адресу Печерського районного суду м. Києві від представника позивача - Міхнюка О.О. надійшла заява про розгляд справи, призначеної на 09.02.2021 року, без фіксування технічними засобами. Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 09.02.2021 року, у зв`язку із першою неявкою відповідача, згідно ч. 2 ст. 223 ЦПК України, розгляд справи було відкладено до 24.05.2021 року. 24.05.2021 року на адресу Печерського районного суду м. Києві від представника відповідача - адвоката Мацак О.Ю. надійшла заява про розгляд справи, призначеної на 24.05.2021 року, без фіксування технічними засобами. Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 24.05.2021 року, згідно п. 1 ч. 2 ст. 223 ЦПК України, розгляд справи було відкладено до 05.10.2021 року. 05.10.2021 року справу знято зі складу, у зв`язку із перебуванням головуючого судді Григоренко І.В. на лікарняному, судове засідання призначено на 17.03.2022 року. 17.03.2022 року справу було знято зі складу у зв`язку із широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України, наявністю загрози життю, здоров`ю та безпеці учасників справи, суддів та працівників апарату суду та призначено до судового розгляду на 27.10.2022 року. 26.10.2022 року на електронну пошту Печерського районного суду м. Києві від представника відповідача - адвоката Мацак О.Ю. надійшла заява про залишення позову без розгляду та заява про розгляд справи у відсутність відповідача та представника відповідача. 27.10.2022 року справу знято зі складу у зв`язку із оголошенням повітряної тривоги у м. Києві та судове засідання призначено на 02.04.2024 року. 28.10.2022 року з використанням системи «Електронний суд» на адресу Печерського районного суду м. Києва від представника відповідача - адвоката Мацак О.Ю. надійшла заява про розгляд справи у відсутність відповідача та представника відповідача. 28.10.2022 року з використанням системи «Електронний суд» на адресу Печерського районного суду м. Києва від представника відповідача - адвоката Мацак О.Ю. надійшла заява, у якій останній просить залишити позов без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача. Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 02.04.2024 року, у зв`язку із неявкою представника позивача, згідно п. 1 ч. 2 ст. 223 ЦПК України, розгляд справи було відкладено до 22.04.2024 року. 22.04.2024 року на адресу Печерського районного суду м. Києві від представника відповідача - адвоката Мацак О.Ю. надійшла заява про розгляд справи у його відсутність. Протокольними ухвалами Печерського районного суду м. Києва від 22.04.2024 року, приєднано до матеріалів справи заяву та у зв`язку із неявкою представника позивача, згідно п. 1 ч. 2 ст. 223 ЦПК України, розгляд справи було відкладено до 10.06.2024 року. В судове засідання 10.06.2024 року учасники справи не з`явилися, про дату, час і місце судового засідання повідомлені належним чином, в тому числі, з використанням засобів мобільного зв`язку, електронною поштою. Представник відповідача у заяві від 22.04.2024 року просив розглядати справу у його відсутність. Оскільки, згідно з п. 1 ч. 3 ст. 223 ЦПК України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі, зокрема, неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки, суд дійшов висновку про розгляд справи за відсутності учасників справи. Дослідивши письмові докази у справі у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, враховуючи наступне. Суд встановив, що на підставі рішення Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) № 270/270 від 09.10.2014 року «Про удосконалення структури управління житлово-комунальним господарством міста Києва» та розпорядженням Печерської районної в місті Києві державної адміністрації № 200 від 24.04.2015 року «Про перезакріплення майна, що перебуває в комунальній власності територіальної громади міста Києва, переданого до сфери управління Печерської районної в місті Києві державної адміністрації», розпорядження Печерської районної в місті Києві державної адміністрації від 20.09.2013 року № 509 «Про перезакріплення майна, що перебуває в комунальній власності територіальної громади міста Києва, переданого до сфери управління Печерської районної в місті Києві державної адміністрації» будинок розташований за адресою: м. Київ, вул. Левандовська, буд. 14 є комунальною власністю територіальної громади міста Києва, перебуває в сфері управління Печерської районної в місті Києві державної адміністрації. Відповідно до виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, основним видом економічної діяльності КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» є надання комплексного обслуговування об`єктів (а.с. 8). Відповідач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Пальова Г.Ю. за № 2143 від 26.10.2017 року, що підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна від 27.02.2018 року (а.с. 13). Згідно акту від 10.01.2018 року складеного працівниками ЖЕД «Липкижитлосервіс» в складі: інженера 1-шої категорії [PERSON] , майстра тех. дільниці № 1 [PERSON] , майстра ред. дільниці [PERSON] проте, що ними було проведено обстеження квартири [ADDRESS] , згідно звернення на КБУ «Контактний центр» м. Києва № К-872/1 від 06.01.2018 року відносно проведення ремонтних робіт та встановлено, що житловий будинок [ADDRESS] 14-ти поверховий, двохпід`їздний, цегляний, 1978 року забудови. В квартирі № 1 найманими робітниками проводяться ремонтні роботи, а саме: зняті дерев`яні перегородки; в усіх приміщеннях демонтовані радіатори; в кімнаті площею 9,20 м.кв. в капітальній стіні проведено роботи по збільшенню віконного отвору та влаштовано скляні двері. Проектно-дозвільної документації на проведення зазначених робіт в ЖЕД «Липкижитлосервіс» не надано, власнику квартири № 1 вручено припис на припинення робіт (а.с. 9). ЖЕД «Липкижитлосервіс» на адресу відповідача було направлено приписи попередження № 754 від 15.01.2018 року, № 763 від 24.01.2018 та № 110 від 19.02.2018 року, з пропозицією надати проектно-дозвільну документацію на проведення робіт, припинення робіт та приведення фасаду будинку в належний стан (а.с. 10-12). Відповідно до наданої представником відповідача Декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) встановлено, що дата початку будівництва - 24.04.2018 року; характеристика будинку - 1 поверх, 14-поверхового будинку (а.с. 64-71). Відповідно до ст. 10 Житлового кодексу України (далі - ЖК України), громадяни зобов`язані дбайливо ставитися до будинку, в якому вони проживають, використовувати жиле приміщення відповідно до його призначення, додержувати правил користування жилими приміщеннями, економно витрачати воду, газ, електричну і теплову енергію. Жилі будинки і жилі приміщення не можуть використовуватися громадянами на шкоду інтересам суспільства. Згідно ч. 2 ст. 24 ЖК України, житлово-експлуатаційні організації забезпечують схоронність житлового фонду і належне його використання, високий рівень обслуговування громадян, а також контролюють додержання громадянами правил користування жилими приміщеннями, утримання жилого будинку і придомової території. За приписами ст. 152 ЖК України, виконання власниками робіт з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення приватного житлового фонду, які не передбачають втручання в несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, не потребує отримання документів, що дають право на їх виконання. Після завершення зазначених робіт введення об`єкта в експлуатацію не потребується. Статтею 179 ЖК України передбачено, що користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов`язковим додержанням Правил користування приміщеннями жилих приміщень будинків і прибудинкових територій (далі - Правила), які затверджуються Кабінетом Міністрів України. Відповідно до п. 4 «Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями», затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 24.01.2006 року № 45 (із змінами і доповненнями) власник, наймач (орендар) приміщень житлових будинків має право на переобладнання та перепланування житлових і підсобних приміщень, балконів і лоджій за відповідними проектами без обмеження інтересів інших громадян, які проживають у будинку, з дозволу власника будинку та органу місцевого самоврядування, виданого в установленому порядку. Крім того, п. 1.4.1 Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року № 76, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 25.08.2005 року за № 927/11207 (далі - Правила) вказано, що переобладнання і перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень дозволяється робити після одержання дозволу виконавчого комітету місцевої Ради народних депутатів відповідно до законодавства. Згідно п. 1.4.3. Правил, до елементів перепланування жилих приміщень належать: перенесення і розбирання перегородок, перенесення і влаштування дверних прорізів, улаштування і переустаткування тамбурів, прибудова балконів на рівні перших поверхів багатоповерхових будинків. Пунктом 1.4.5. Правил визначено, що для одержання дозволу на переобладнання або перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень їх власник або уповноважена ним особа, наймач (орендар) приміщення за згодою його власника подають до органу місцевого самоврядування заяву про надання дозволу на переобладнання або перепланування та, у разі необхідності, можуть подаватися такі документи: копія свідоцтва на право власності або договору найму (оренди) приміщення; копія поповерхових планів, завірених в установленому порядку; проект переобладнання або перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень, погоджений в установленому порядку; згода власників, співвласників (наймачів) або уповноважених ними осіб на переобладнання та перепланування приміщень, що перебувають у їх спільній власності. Як визначено у п. 1.4.6 Правил власник, наймач (орендар) жилого будинку, жилого чи нежилого у жилому будинку приміщення, що припустив самовільне переобладнання або перепланування, що призводить до порушення конструктивних елементів або засобів протипожежного захисту, зобов`язаний за свій рахунок привести це приміщення до попереднього стану. Відповідно до ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність», будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності». При цьому, ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначає, що замовник має право виконувати будівельні роботи після: подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України; видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України «Про оцінку впливу на довкілля». Згідно ч. 8 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», експлуатація не прийнятих у встановленому законодавством порядку об`єктів будівництва забороняється. Відповідно до ч. 1 ст. 376 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються без належного дозволу чи належно затвердженого проекту, або з істотним порушенням будівельних норм і правил. Як визначено ч. 3 ст. 177 ЖК України, якщо необхідність у проведенні внутріквартирного поточного ремонту викликана пошкодженням частин будинку, інженерного обладнання або зв`язана з капітальним ремонтом будинку чи його конструктивних частин, цей ремонт провадиться наймодавцем (житлово-будівельним кооперативом) або за його рахунок. Згідно п. 4 ч. 2 ст. 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», індивідуальний споживач зобов`язаний власним коштом проводити ремонт та заміну санітарно-технічних приладів і пристроїв, обладнання, іншого спільного майна, пошкодженого з його вини, яка доведена в установленому законом порядку. Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», виконавець має право, зокрема, доступу до житла, інших об`єктів нерухомого майна для ліквідації аварій, усунення неполадок санітарно-технічного та інженерного обладнання, його встановлення і заміни, проведення технічних та профілактичних оглядів і перевірки показань приладів - розподілювачів теплової енергії та/або вузлів обліку, що забезпечують індивідуальний облік споживання відповідної комунальної послуги у квартирах (приміщеннях) багатоквартирного будинку, в порядку, визначеному законом і договорами про надання комунальних послуг. Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що переобладнання та перепланування жилих будинків, житлових та нежитлових приміщень дозволяється проводити лише з дозволу органу місцевого самоврядування. Так, ст. 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що клас наслідків (відповідальності) будівель і споруд (далі - клас наслідків) - це характеристика рівня можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які постійно або періодично перебуватимуть на об`єкті або які знаходитимуться зовні такого об`єкта, матеріальних збитків чи соціальних втрат, пов`язаних із припиненням експлуатації або з втратою цілісності об`єкта. Клас наслідків визначається для кожного об`єкта - будинку, будівлі, споруди будь-якого призначення, їхніх частин, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, у тому числі тих, що належать до складу комплексу (будови). До складу комплексу (будови) можуть належати об`єкти, будівництво яких здійснюється за єдиною проектно-кошторисною документацією. У пунктом 5 цієї статі вказано, що усі об`єкти поділяються за такими класами наслідків (відповідальності): незначні наслідки - СС1; середні наслідки - СС2; значні наслідки - СС3. До незначних наслідків (СС1) не можуть бути віднесені об`єкти, зокрема житлові будинки понад чотири поверхи. Отже, житловий будинок [ADDRESS] є 14-поверховим будинком, тому до нього не може бути застосовано клас наслідків (відповідальності) - незначні наслідки (СС1), вказані у Декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1). Більше того, суд звертає увагу, що в даній Декларації вказано, що дата початку будівництва - 24.04.2018 року, при тому, що актом від 10.01.2018 року було виявлено втручання в капітальну стіну житлового будинку [ADDRESS] шляхом збільшення віконного отвору та влаштовано скляні двері. Тобто, дозвільної документації на проведення зазначених вище робіт у відповідача не було. Згідно ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Як визначено у ч. 1, 2 ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Відповідно до ст. 78 ЦПК України, суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Згідно ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Належних та допустимих доказів на спростування вимог позивача відповідачем не надано. За таких обставин, позовні вимоги Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» до [PERSON] про зобов`язання вчинити дії є обґрунтованими та підлягають задоволенню. Згідно ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Як вбачається з матеріалів справи, позивачем при зверненні до суду з позовом сплачено судовий збір у загальному розмірі 1 762,00 грн., що підтверджується копією платіжного доручення № 322684 від 01.03.2018 року (а.с. 2). Інших доказів на підтвердження понесення судових витрат сторонами не надано. Оскільки, суд задовольняє позовні вимоги в повному обсязі, то з відповідача на користь позивача підлягають стягненню 1 762,00 грн. у відшкодування судових витрат. Враховуючи викладене,

Outcome: approved