Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-26 00:00:00

08 березня 2024 року позивач Івано-Франківська окружна прокуратури в інтересах держави в особі Тлумацької міської ради Івано-Франківського району Івано-Франківської області, Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Івано-Франківській області звернувся до суду з позовом до відповідача [PERSON] про стягнення шкоди, завданої навколишньому природному середовищу, у розмірі 10660,00 грн. Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач вказує, що до Івано-Франківської окружної прокуратури з Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Івано-Франківській області надійшов лист від 30 листопада 2022 року вихідний номер 1-16-9/810-22 щодо вжиття прокуратурою заходів представницького характеру з метою відшкодування шкоди, спричиненої [PERSON] навколишньому природному середовищу, у розмірі 10660,00 гри. Встановлено, що 02 квітня 2021 року о 17 голині 30 хвилин працівниками Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Івано-Франківській області виявлено факт вилову [PERSON] риби на території річки Золота Липа поблизу села Золота Липа Тлумацької міської ради Івано-Франківського району Івано-Франківської області забороненим знаряддям лову риби, а саме одного екземпляра вирезуба причорноморського та одного екземпляра бистрянки російської, чим порушено пункти 3.14, 4.10 Правил любительського та спортивного рибальства, що призвело до вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 90 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та завдано шкоди на суму 10\~660,0 гри. 02 квітня 2021 року головним державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Івано-Франківській області Гордійчуком А.В. складено акт № 19 виявлення та вилучення водних живих ресурсів, знарядь лову, іншого майна, плавучих і транспортних засобів, згідно якого 02 квітня 2021 року о 17 голині 30 хвилин [PERSON] здійснював лов водних біоресурсів вудкою поплавковою у рибогосподарському водному об`єкті річки Золота Липа поблизу села Золота Липа Тлумацької міської територіальної громади Івано-Франківського району Івано-Франківської області, внаслідок чого виловив 1 (один) екземпляр вирезуба причорноморського та 1 (один) екземпляр бистрянки російської загальною вагою 0,1 кг. Дана риба занесена до Червоної книги України. Вказаними діями [PERSON] порушив пункт 3.14 та пункт 4.10 Правил любительського та спортивного рибальства, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 90 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Риба вирезуб причорноморський 1 (один) екземпляр та бистрянка російська 1 (один) екземпляр загальною вагою 0,1 кг була вилучена. Виловом риби з порушенням Правил любительського та спортивного рибальства було завдано збитків рибним запасам України на суму 10\~660,00 грн. Також 02 квітня 2021 року головним державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Івано-Франківській області [PERSON] складено опис-оцінку водних живих ресурсів (риби), вилучених у [PERSON] , в загальній кількості 2 штуки: один вирезуб причорноморський вагою 0,05 кг вартістю 10000 грн та одна бистрянка російська вагою 0,05 кг вартістю 660 грн. Крім цього, 06 квітня 2021 року за вихідним номером 07-04/19 Управлінням Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Івано-Франківській області складено довідку про розмір заподіяної шкоди внаслідок незаконного вилову риби [PERSON] , згідно якої спричинена шкода становить 10\~660,00 грн. Постановою Тлумацького районного суду Івано-Франківської області у справі №353/253/21 від 30 червня 2021 року [PERSON] визнано винуватим у вчиненні з адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 90 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в сумі 340,00 гри з конфіскацією незаконно добутого: 1 шт. вирезуба причорноморського та 1 шт. бистрянки російської. Вказана постанова набрала законної сили 13 липня 2021 року. Відповідач [PERSON] зобов`язаний у повному обсязі відшкодувати задані навколишньому природному середовищу збитки у розмірі 10\~660,00 грн. Однак на даний час завдана [PERSON] шкода навколишньому природному середовищу не відшкодована. Підставою для звернення до суду із позовом є виявлений прокуратурою факт неналежного здійснення органами, уповноваженими державою на здійснення захисту її інтересів органів, в частині повного та своєчасного відшкодування збитків, що завдані навколишньому природному середовищу. Враховуючи, що протиправними діями [PERSON] нанесено матеріальну шкоду державі у сфері екологічної безпеки, Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Івано-Франківській області просить прокуратуру звернутись до суду із позовом в інтересах держави про стягнення із [PERSON] вказаної шкоди у розмірі 10\~660,00 гри, оскільки Управління немає коштів для сплати судового збору. Також Івано-Франківською окружною прокуратурою 08 серпня 2023 року за вихідним номером 09.51-4-57-191 вих.-23 до Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Івано-Франківській області скеровано запит про факт заподіяння [PERSON] шкоди навколишньому природному середовищу шляхом незаконного вилову водних біоресурсів. У відповідь на вказаний запит Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Івано-Франківській області листом від 16 серпня 2023 року вихідний номер 1-16-9/553-23 повторно повідомлено прокуратуру про факт заподіяння [PERSON] шкоди навколишньому природному середовищу в сумі 10\~660,00 гри. У вказаному листі Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Івано-Франківській області також повідомляє що самостійно позову з вказаних підстав не заявляло у зв`язку з відсутністю коштів для сплати судового збору та просить прокуратуру звернутися до суду із позовом з метою стягнення із [PERSON] шкоди завданої навколишньому природному середовищу в розмірі 10 660 грн, оскільки ця шкода не відшкодована. Також Івано-Франківською окружною прокуратурою скеровано запит до Тлумацької міської ради Івано-Франківського району Івано-Франківської області від 08 серпня 2023 року за вихідним номером 09.51/4-57-189 вих-23 про необхідність вжиття заходів цивільно-правового характеру з метою забезпечення відшкодування завданих [PERSON] збитків, на що отримано відповідь про те, що шкода у розмірі 10\~660,00 грн, спричинена навколишньому природному середовищу [PERSON] , не відшкодовувалась та зазначає, що міською радою заходи цивільно-правового характеру з метою стягнення вказаної шкоди не вживались, кошти на сплату судового збору за подання позовної заяви відсутні, просить прокуратуру звернутись до суду з відповідною позовною заявою. Така бездіяльність органів, уповноважених на подання позову до [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої навколишньому природному середовищу, триває вже понад два роки. Ненадходжсння цих коштів до бюджету перешкоджає державі у здійсненні нею зобов`язань щодо відновлення природних ресурсів та забезпечення екологічної безпеки держави. За таких обставин позивач просить стягнути з [PERSON] на користь Тлумацької міської ради Івано-Франківського району Івано-Франківської області шкоду, спричинену навколишньому природному середовищу, у розмірі 10\~660,00 грн та судовий збір у розмірі 3028,00 грн (а.с. 1-15). На підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08 березня 2024 року дану цивільну справу розподілено для розгляду головуючому судді Мелещенко Л.В. (а.с. 50-51). Ухвалою Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області від 12 березня 2024 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі за даним позовом, ухвалено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження з викликом сторін (а.с. 54-55). Представник Івано-Франківської окружної прокуратури у судове засідання не прибув, але до суду надана заява про розгляд справи проводити за відсутності представника позивача, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, проти ухвалення по справі заочного рішення не заперечує (а.с. 75). У судове засідання представник Тлумацької міської ради Івано-Франківського району Івано-Франківської області не з`явився, але до суду надіслана заява про розгляд справи без участі представника позивача за наявними в матеріалах справи документами, позов Івано-Франківської окружної прокуратури підтримують у повному обсязі (а.с. 63, 73). Представник Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Івано-Франківській області до суду не прибув, про причини неявки суд не повідомив. Відповідач у судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином, зокрема відповідач викликався через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України (а.с. 69-70). Жодних заперечень проти позову, в тому числі відзиву на позовну заяву, а також жодних інших заяв та клопотань від відповідача не надійшло. Оскільки відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового розгляду, проте не з`явився у судове засідання без поважних причин та не повідомив про причини свої неявки, відзиву не подав, а представник позивача не заперечує проти заочного розгляду справи, суд на підставі статей 280-282 Цивільного процесуального кодексу України ухвалив про заочний розгляд справи, про що 27 травня 2024 року прийнята відповідна ухвала (а.с. 78-79).\~ Відповідно до частини другої статті 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення на них, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. Управлінням Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Івано-Франківській області надіслано до Івано-Франківської окружної прокуратури лист від 30 листопада 2022 року вихідний номер 1-16-9/810-22 про вжиття прокуратурою заходів представницького характеру з метою відшкодування шкоди, спричиненої [PERSON] навколишньому природному середовищу, у розмірі 10660,00 гри (а.с. 16). 02 квітня 2021 року о 17 голині 30 хвилин працівниками Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Івано-Франківській області виявлено факт вилову [PERSON] риби на території річки Золота Липа поблизу села Золота Липа Тлумацької міської ради Івано-Франківського району Івано-Франківської області забороненим знаряддям лову риби, а саме одного екземпляра вирезуба причорноморського та одного екземпляра бистрянки російської, чим порушено пункти 3.14, 4.10 Правил любительського та спортивного рибальства, про що складено протокол № 00009/19 від 02 квітня 2021 року (а.с. 17). 02 квітня 2021 року головним державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Івано-Франківській області Гордійчуком А.В. складено акт № 19 виявлення та вилучення водних живих ресурсів, знарядь лову, іншого майна, плавучих і транспортних засобів, відповідно до якого 02 квітня 2021 року о 17 голині 30 хвилин [PERSON] здійснював лов водних біоресурсів вудкою поплавковою у рибогосподарському водному об`єкті річки Золота Липа поблизу села Золота Липа Тлумацької міської територіальної громади Івано-Франківського району Івано-Франківської області, внаслідок чого виловив 1 (один) екземпляр вирезуба причорноморського та 1 (один) екземпляр бистрянки російської загальною вагою 0, 1 кг. Дана риба занесена до Червоної книги України (а.с. 18). 02 квітня 2021 року головним державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Івано-Франківській області [PERSON] складено опис-оцінку водних живих ресурсів (риби), вилучених у [PERSON] , в загальній кількості 2 штуки: один вирезуб причорноморський вагою 0,05 кг вартістю 10000 грн та одна бистрянка російська вагою 0,05 кг вартістю 660 грн (а.с. 19). Постановою Тлумацького районного суду Івано-Франківської області у справі №353/253/21 від 30 червня 2021 року, що набрала законної сили 13 липня 2021 року, [PERSON] визнано винуватим у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 90 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 20 (двадцять) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 340,00 грн, з конфіскацією незаконно добутого: 1 шт. вирезуба причорноморського та 1 шт. бистрянки російської (а.с. 20-21). 06 квітня 2021 року за вихідним номером 07-04/19 Управлінням Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Івано-Франківській області складено довідку про розмір заподіяної шкоди внаслідок незаконного вилову риби [PERSON] , згідно якої спричинена шкода становить 10\~660,00 грн (а.с. 22). Івано-Франківською окружною прокуратурою 08 серпня 2023 року за вихідним номером 09.51-4-57-191 вих.-23 до Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Івано-Франківській області скеровано запит про факт заподіяння [PERSON] шкоди навколишньому природному середовищу шляхом незаконного вилову водних біоресурсів (а.с. 23-24). У відповідь на вказаний запит Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Івано-Франківській області листом від 16 серпня 2023 року вихідний номер 1-16-9/553-23 повторно повідомлено прокуратуру про факт заподіяння [PERSON] шкоди навколишньому природному середовищу в сумі 10\~660,00 грн (а.с. 25-26). Івано-Франківською окружною прокуратурою скеровано запит до Тлумацької міської ради Івано-Франківського району Івано-Франківської області від 08 серпня 2023 року за вихідним номером 09.51/4-57-189 вих-23 про необхідність вжиття заходів цивільно-правового характеру з метою забезпечення відшкодування завданих [PERSON] збитків, на що отримано відповідь про те, що шкода у розмірі 10\~660,00 грн, спричинена навколишньому природному середовищу [PERSON] , не відшкодовувалась та зазначає, що міською радою заходи цивільно-правового характеру з метою стягнення вказаної шкоди не вживались, кошти на сплату судового збору за подання позовної заяви відсутні, просить прокуратуру звернутись до суду з відповідною позовною заявою (а.с. 27-31). Відповідно до частини першої статті 5 Цивільного процесуального кодексу України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Згідно вимог частини третьої статті 12 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У відповідності\~до статті\~13-14\~Конституції України,\~земля,\~її надра,\~атмосферне повітря,\~водні та\~інші природні\~ресурси,\~які знаходяться\~в межах\~території України,\~природні ресурси\~її континентального\~шельфу,\~виключної (морської)\~економічної зони\~є об`єктами\~права власності\~Українського народу.\~Від імені\~Українського народу\~права власника\~здійснюють органи\~державної влади\~та органи\~місцевого самоврядування\~в межах,\~визначених цією\~Конституцією. Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону. Власність зобов`язує. Власність не повинна використовуватися на шкоду людині і суспільству. Держава забезпечує захист прав усіх суб`єктів права власності і господарювання, соціальну спрямованість економіки. Усі суб`єкти права власності рівні перед законом.\~Земля є\~основним національним\~багатством,\~що перебуває\~під особливою\~охороною держави. Право власності на землю гарантується. Це право набувається і реалізується громадянами, юридичними особами та державою виключно відповідно до закону. Статтею 1 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено, що завданням законодавства про охорону навколишнього природного середовища є регулювання відносин у галузі охорони, використання і відтворення природних ресурсів, забезпечення екологічної безпеки, запобігання і ліквідації негативного впливу господарської та іншої діяльності на навколишнє природне середовище, збереження природних ресурсів, генетичного фонду живої природи, ландшафтів та інших природних комплексів, унікальних територій та природних об`єктів, пов`язаних з історико-культурною спадщиною. Відповідно до частини четвертої-п`ятої статті 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Згідно частини першої статті 3 Закону України «Про тваринний світ», об`єктами тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону, є: дикі тварини - хордові, в тому числі хребетні (ссавці, птахи, плазуни, земноводні, риби та інші) і безхребетні (членистоногі, молюски, голкошкірі та інші) в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку (ембріони, яйця, лялечки тощо), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі; частини диких тварин (роги, шкіра тощо); продукти життєдіяльності диких тварин (мед, віск тощо). Статтею 10 Закону України «Про тваринний світ» встановлено \~права та обов`язки громадян у галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Зокрема, громадяни відповідно до закону зобов`язані: охороняти тваринний світ і середовище перебування диких тварин; сприяти відтворенню відновлюваних об`єктів тваринного світу; використовувати об`єкти тваринного світу відповідно до закону; відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. У відповідності до положень статті 63 Закону України «Про тваринний світ», порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні в, зокрема, порушенні правил використання об`єктів тваринного світу; незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища; невиконанні встановлених законодавством вимог щодо охорони видів тварин, занесених до Червоної книги України або до переліків видів тварин, що підлягають особливій охороні. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу.\~Розмір\~компенсації за\~незаконне добування,\~знищення або\~пошкодження видів\~тваринного світу,\~а також\~за знищення\~чи погіршення\~середовища їх\~існування встановлюється\~Кабінетом Міністрів\~України. Незаконно добуті (зібрані) об`єкти тваринного світу, виготовлена з них продукція, знаряддя правопорушень підлягають безоплатному вилученню в установленому законом порядку. Згідно статті 12 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», до водних біоресурсів належать: водні біоресурси,\~які перебувають\~в умовах\~природної волі\~внутрішніх морських\~вод,\~територіального моря,\~континентального шельфу,\~виключної (морської)\~економічної зони,\~транскордонних вод,\~рибогосподарських водних\~об`єктів (їх\~частин)\~та у\~водах за\~межами юрисдикції\~України; водні біоресурси, які перебувають у водних об`єктах у межах територій природно-заповідного фонду, а також види, занесені до Червоної книги України. У статті 16 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» вказано, що Охорона водних біоресурсів та основні шляхи її забезпечення визначаються відповідно до цього Закону, законів України\~"Про тваринний світ",\~"Про охорону навколишнього природного середовища"\~та інших нормативно-правових актів. Статтями 25 та 26 даного Закону передбачено, що використання водних біоресурсів, які перебувають у стані природної волі, здійснюється в порядку загального і спеціального використання. Громадяни мають право використовувати безоплатно водні біоресурси в наукових, культурно-освітніх та виховних цілях для задоволення естетичних, оздоровчих, рекреаційних та інших потреб без вилучення їх з природного середовища, а також здійснювати любительське і спортивне рибальство у водних об`єктах загального користування в межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову водних біоресурсів. Однак суб`єкти рибного господарства зобов`язані дотримуватись визначених законодавством обов`язків. Так, в ст. 35 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» зазначено, що суб`єкти рибного господарства, серед іншого, зобов`язані додержуватися правил рибальства. Відповідно до пункту 3.14 та пункту 4.10 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.02.1999 № 19 (чинний на час притягнення [PERSON] до адміністративної відповідальності), забороняється лов морських ссавців, риби та інших водних живих ресурсів, занесених до Червоної книги України та забороняється любительський лов таких видів водних ссавців, риб і водних безхребетних: дельфінів, тюленів, усіх видів осетрових та їх гібридів, лосося, камбали-калкан (в Чорному морі), вирезуба, кутума, шемаї (в Чорноморському регіоні), річкової міноги, форелі, харіуса, чопа, рибця звичайного, вусача (крім нижнього Дніпра), минька, всіх видів крабів, устриць та інших видів, занесених до Червоної книги України. Відповідно до частини першої статті 1166 Цивільного кодексу України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Частиною першою статті 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Статтею 131-1\~Конституції України\~встановлено,\~в Україні\~діє прокуратура,\~яка здійснює,\~зокрема,\~ представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. У відповідності\~до частини\~третьої-четвертої\~статті 56\~Цивільного процесуального\~кодексу України, у\~визначених законом\~випадках прокурор\~звертається до\~суду з\~позовною заявою,\~бере участь\~у розгляді\~справ за\~його позовами,\~а також\~може вступити\~за своєю\~ініціативою у\~справу,\~провадження у\~якій відкрито\~за позовом\~іншої особи,\~до початку\~розгляду справи\~по суті,\~подає апеляційну,\~касаційну скаргу,\~заяву про\~перегляд судового\~рішення за\~нововиявленими або\~виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених\~статтею 185\~цього Кодексу. Відповідно до положень частини першої, третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру», представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини. Згідно пункту 1 Положення про Державне агентство України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.09.2015 № 895, Державне агентство України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства і який реалізує державну політику у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства, безпеки мореплавства суден флоту рибного господарства, меліорації земель та експлуатації державних водогосподарських об`єктів комплексного призначення, міжгосподарських зрошувальних і осушувальних систем. Згідно з Положенням про органи рибоохорони Державного агентства рибного господарства України, затвердженим наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.01.2012 № 26, Органи рибоохорони - Головне управління охорони водних біоресурсів у м. Києві, управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в області, басейнові управління, басейновий відділ - є територіальними органами Державного агентства рибного господарства України, які діють у складі Держрибагептства України і йому підпорядковуються, та відповідно до пункту 6.16 самостійно та через органи прокуратури подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Щодо Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Івано-Франківській області, то відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України від 08.09.2021 № 1066-р «Деякі питання територіальних органів Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм» (із змінами, внесеними Постановою Кабінету Міністрів України №57 від 19.01.2024) цей орган перейменовано на Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Івано-Франківській області. Статтею 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» передбачено, що посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають такі повноваження, зокрема, подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної 8 суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Відповідно до статті 37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України. Таким чином, суд вважає, що Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Івано-Франківській області є органом, який уповноважений на звернення до суду з позовними вимогами про стягнення з [PERSON] матеріальних збитків, заподіяних рибному господарству України та територіальній громаді Тлумацької міської ради Івано-Франківського району. Крім того, згідно зі статтею 13 Конституції України від імені українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування. Статтею 142 Конституції України встановлено, що природні ресурси, які перебувають у власності територіальних громад, є складовою частиною матеріальної і фінансової основи місцевого самоврядування. Статтею 145 Конституції України передбачений судовий захист прав місцевого самоврядування. Тлумацька міська рада Івано-Франківського району Івано-Франківської області, як орган місцевого самоврядування має право на звернення до суду з позовами про стягнення шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону довкілля, так як пунктом "б" частини другої статті 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено, що фонд охорони навколишнього природного середовища утворюється у складі відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, згідно з чинним законодавством. Повноваження виконавчих органів місцевих рад встановлені статтею 33 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні». Частиною першою цієї статті визначено, що до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать власні (самоврядні) повноваження та делеговані повноваження, серед яких, зокрема, здійснення контролю за додержанням земельного та природоохоронного законодавства, використанням і охороною земель, природних ресурсів загальнодержавного та місцевого значення, відтворенням лісів тощо. Окрім цього, повноваження місцевих рад у галузі охорони навколишнього природного середовища також встановлені в статтях 15, 19 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», до компетенції яких, поряд з іншими функціями, віднесено здійснення контролю за додержанням вимог природоохоронного законодавства, координацію діяльності відповідних, спеціально уповноважених, державних органів управління в галузі охорони навколишнього природного середовища на їх території. Місцеві ради можуть здійснювати й інші повноваження відповідно до законодавства України. Беручи до уваги наведене, у Івано-Франківської окружної прокуратури наявні підстави для представництва інтересів держави в особі Тлумацької міської ради та Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Івано-Франківській області. Судом встановлено, що 02 квітня 2021 року головним державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Івано-Франківській області Гордійчуком А.В. складено акт № 19 виявлення та вилучення водних живих ресурсів, знарядь лову, іншого майна, плавучих і транспортних засобів, згідно якого 02 квітня 2021 року о 17 годині 30 хвилин [PERSON] здійснював лов водних біоресурсів вудкою поплавковою у рибогосподарському водному об`єкті річки Золота Липа поблизу села Золота Липа Тлумацької міської територіальної громади Івано-Франківського району Івано-Франківської області, внаслідок чого виловив 1 (один) екземпляр вирезуба причорноморського та 1 (один) екземпляр бистрянки російської загальною вагою 0, 1 кг. Дана риба занесена до Червоної книги України (а.с. 18). Згідно опису-оцінки водних живих ресурсів (риби), вилучених у [PERSON] , від 02 квітня 2021 року, один вирезуб причорноморський вагою 0,05 кг вартістю 10000 грн та одна бистрянка російська вагою 0,05 кг вартістю 660 грн (а.с. 19). Постановою Тлумацького районного суду Івано-Франківської області у справі №353/253/21 від 30 червня 2021 року, що набрала законної сили 13 липня 2021 року, [PERSON] визнано винуватим у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 90 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 20 (двадцять) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 340,00 грн, з конфіскацією незаконно добутого: 1 шт. вирезуба причорноморського та 1 шт. бистрянки російської (а.с. 20-21). Відповідно до довідки про розмір заподіяної шкоди внаслідок незаконного вилову риби [PERSON] , від 06 квітня 2021 року, спричинена шкода становить 10\~660,00 грн (а.с. 22). Таким чином, суд приходить до висновку, що своїми діями відповідач наніс державі збитків, заподіяних внаслідок порушення природоохоронного законодавства, що полягало у незаконному добуванні об`єктів тваринного світу (риби). Відповідач [PERSON] зобов`язаний у повному обсязі відшкодувати задані навколишньому природному середовищу збитки у розмірі 10\~660,00 грн. Однак на даний час завдана [PERSON] шкода навколишньому природному середовищу не відшкодована. Належних та допустимих доказів, які б свідчили про відшкодування завданої шкоди або ж спростовували доводи позивача в обґрунтування ним позовних вимог, відповідачем суду не подано. Відповідно до вимог частини першої статті 12 Цивільного процесуального кодексу України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. У відповідності до частини першої статті 81 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідач, не бажаючи приймати участь у судовому розгляді справи і реалізувати своє процесуальне право на спростування доводів позову і доказування належного виконання обов`язків, тим самим не оспорює наявних підстав для стягнення грошової суми. Виходячи із вищевикладеного, суд, оцінивши докази, надані сторонами у справі, їх належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, відповідно до статті 89 Цивільного процесуального кодексу України, дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі. Відповідно до частини першої статті 133 Цивільного процесуального кодексу України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Частиною першою статті 141 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивачем про подачі позовної заяви сплачено судовий збір за позовом у розмірі 3028,00 грн (а.с. 49). Позовні вимоги задоволені повністю, тому з відповідача також слід стягнути на користь позивача понесені ним судові витрати у вигляді судового збору пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. На підставі вищенаведеного, відповідно до ст.ст. 13, 14, 131-1, 142, 145 Конституції України, ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», ст.ст. 12, 20-2, 40, 47, 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст.ст. 10, 34, 52-1, 63 Закону України «Про тваринний світ», ст.ст. 10, 16, 25, 26, 35 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», ст. 1166 Цивільного кодексу України,

Outcome: approved