Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-04 00:00:00

23.02.2024 року адвокат Руденко Ю.В., діючи в інтересах [PERSON] звернулась до суду із позовною заявою, в якій просить суд визначити [PERSON] додатковий строк три місяці для звернення до приватного нотаріуса Криворізького районного нотаріального округу Дацка Віктора Ярославовича в порядку спадкування за законом за померлою [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] для подання ним заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог зазначила, що [INFO] померла мати позивача [PERSON] , яка проживала і була зареєстрована з 04.10.2019 року за адресою: [ADDRESS] (далі Будинок). Позивач про перебування матері в Будинку та про її смерть взагалі не знав, оскільки на проживання [PERSON] була направлена відповідно до путівки департаменту соціальної політики виконкому Криворізької міської ради від 24.10.2019 року, наказом по установі від 04.10.2019 року зарахована до Будинку на повне державне утримання. Підставою для надання путівки була особиста заява [PERSON] Про наявність у неї родичів вона не зазначила. Похованням [PERSON] займався Будинок, за рахунок бюджетних коштів. Оскільки мати позивача вела асоціальний спосіб життя, мобільного телефону в неї не було, родинні зв`язки вона не підтримувала, що позбавило позивача можливості мати з нею якийсь зв`язок та володіти інформацією про її життя. Зазначає, що предметом звернення позивача до суду є необхідність прийняття судового рішення про визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини за законом після смерті його матері. Спадкове майно складається з 1/3 частини двокімнатної квартири [ADDRESS] , яке знаходиться у спільній сумісній власності [PERSON] бабусі позивача; [PERSON] матері позивача; [PERSON] позивача. Позивач є єдиним спадкоємцем після смерті матері. [INFO] померла бабуся позивача [PERSON] . Позивач вважав, що квартира належить йому як єдиному спадкоємцю, що прийняв спадщину фактично, оскільки не заявляв про відмову від неї, а також його не було усунуто від права спадкування. Поховавши бабусю, позивач одразу звернувся у м. Миколаїв, де після початку повномасштабного вторгнення російської федерації в Україну знадобилися його технічні навички та допомога у ремонті техніки для Збройних сил України, чим він займається по сьогоднішній день. Пізніше, маючи намір розпорядитися квартирою нотаріусом позивачу було роз`яснено, що спочатку необхідно успадкувати відповідну частину вказаного майна та набути право продажу вказаної квартири. 19.01.2024 року звернувшись до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, отримав постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з пропуском встановленого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини. Тому з метою захисту спадкових прав, змушений звернутися до суду з даним позовом. Ухвалою суду від 11.03.2024 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження, розпочато підготовче провадження із проведенням підготовчого судового засідання (а.с.51-52). Ухвалою суду від 22.05.2024 року закрито підготовче провадження по справі з призначенням її до судового розгляду по суті (а.с. 59-60). Позивач та його представник в судове засідання не з`явились, від представника позивача через канцелярію суду надійшла заява, в якій вона просила розглянути справу за її та позивача відсутності, без використання засобів аудіо фіксації, позовні вимоги підтримують в повному обсязі та просять суд задовольнити їх. Представник Виконавчого комітету Саксаганської районної у місті Дядюк М.В. в судове засідання не з`явилась, на електронну пошту суду направила заяву про розгляд справи за її відсутності. При вирішенні спору покладалась на розсуд суду. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору приватний нотаріус Криворізького районного нотаріального округу Дацко В.Я., в судове засідання не з`явився, правом на подання письмових пояснень не скористався, про розгляд справи повідомлявся неодноразово у встановленому законом порядку. Враховуючи вимоги ч. 1 ст. 223 ЦПК України, ч. 2 ст. 247 ЦПК України, суд вважає можливим розглянути справу у відсутність учасників процесу на підставі наявних у справі доказів без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, оскільки сторони були належним чином повідомлені про дату, час і місце цього засідання, однак їх неявка не перешкоджає розгляду справи. Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази щодо їх належності, допустимості, достовірності та достатності, надавши їм оцінку в сукупності, дійшов до наступного висновку. Судом встановлено, [INFO] народився [PERSON] . Батьком зазначений [PERSON] , матір`ю [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] (а.с.19). Як слідує зі свідоцтва про право власності на житло № [NUMBER] від 11.06.1993 року, [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] набули у спільну сумісну власність в порядку приватизації згідно із\~Законом України «Про приватизацію державного житлового фонду»\~житлове приміщення, розташоване за адресою: [ADDRESS] (а.с. 14-15). [INFO] померла мати позивача [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 21.10.2023 року відділом реєстрації актів цивільного стану по Довгинцівському та Саксаганському районах у місті Кривому Розі Криворізького району Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) (а.с.26). [INFO] померла бабуся позивача [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 19.06.2023 Департаментом адміністративних послуг виконкому Криворізької міської ради (а.с.37). 19.01.2024 [PERSON] звернувся до приватного нотаріуса Криворізького районного нотаріального округу Дацко В.Я. із письмовою заявою з проханням видати свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті матері [PERSON] , померлої [INFO] . Цього ж дня приватним нотаріусом Криворізького районного нотаріального округу Дацко В.Я. заведено спадкову справу №11/2024 (номер у Спадковому реєстрі 71873982), що слідує з Витягу про реєстрації в Спадковому реєстрі (а.с.42). До того часу із заявами про прийняття спадщини після смерті [PERSON] ніхто не звертався, свідченням чому є відсутність в Спадковому реєстрі даних про заведення спадкової справи та виданих свідоцтв про право на спадщину. Судовим розглядом встановлено, що [PERSON] є єдиним спадкоємцем [PERSON] . Відомості про наявність інших спадкоємців, які б фактично прийняли спадщину та/або могли претендувати на неї, відсутні. Постановою приватного нотаріуса Криворізького районного нотаріального округу Дацко В.Я. від 19.01.2024 року позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті матері [PERSON] у зв`язку з пропуском шестимісячного строку, встановленого для прийняття спадщини (а.с. 43-44). Відповідно до ч. 1\~ст. 16 ЦК України\~кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно зі\~ст. 1216 ЦК України\~спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадщина відкривається\~внаслідок смерті\~особи або\~оголошення її\~померлою.\~Часом відкриття\~спадщини є\~день смерті\~особи (ч.ч.\~1,2 ст. 1220 ЦК України). Частиною першою та другою\~статті 1269 ЦК України\~передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч.1\~ст.1270 ЦК України). Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини визначені\~статтею 1272 ЦК України. Відповідно до\~ч.\~1\~ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст. ст.\~1220,\~1222,\~1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1\~ст. 1269 ЦК України). Згідно з ч. 3\~ст. 1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч. 3\~ст. 1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій (постанова Верховного Суду від 18 вересня 2019 року по справі № 234/859/16-ц). Вказана позиція підтверджується також роз`ясненнями, наданими в листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування». Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Суд не може визнати поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо. Подібний висновок викладений Верховним Судом у постановах від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298св18), від 17 березня 2021 року у справі № 638/17145/17 (провадження № 61-17764св20), від 13 квітня 2023 року у справі № 607/13549/21 (провадження № 61-562св23), від 27 квітня 2023 року у справі № 750/13008/21 (провадження № 61-11195св22). Якщо у спадкоємця не було перешкод для подання заяви, він не скористався правом на прийняття спадщини, то немає правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини (постанови Верховного суду від 17 червня 2020 року у справі № 520/10377/17, провадження № 61-48230св18, від 11 серпня 2021 року у справі № 720/1079/19, провадження № 61-14663св20, від 22 січня 2020 року у справі № 592/18695/18, провадження № 61-13558св19). У постанові від 27 квітня 2023 року у справі № 750/13008/21 (провадження № 61-11195св22) Верховний Суд зазначив, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна передусім стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом згаданого шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. При цьому суд враховує також позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 25 січня 2023 року у справі № 676/47/21 (провадження № 61-8014св22) де зазначено, що правила щодо строку на прийняття спадщини (початок перебігу, наслідки спливу) регулюються\~Цивільним кодексом України, який прийнятий Верховною Радою України і є основним актом цивільного законодавства України; строк на прийняття спадщини по своїй сутності є присічним (статті\~1270,\~1272 ЦК), оскільки його сплив призводить до того, що спадкоємець вважається таким, який не прийняв спадщину … а тому пункт 3\~постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану»\~(в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) суперечить статтям\~1270,\~1272 ЦК України\~і не підлягає застосуванню. При оцінці встановлених обставин, суд враховує не тільки умови застосування правил ч.3\~ст.1272 ЦК України, але і загальні засади цивільного судочинства та європейські принципи, зокрема, принцип верховенства права з його складовими. Враховуючи вище викладене, з урахуванням наданих позивачем доказів, беручи до уваги, що нічиї законні інтереси рішенням суду порушені не будуть, суд вважає за можливе задовольнити позовні вимоги [PERSON] із визначенням йому додаткового строку тривалістю в три місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті матері [PERSON] . Вирішуючи питання про розподіл судових витрат відповідно до ст.141 ЦПК України, суд враховує, що позивачем не заявлялася вимога про відшкодування понесених ним витрат по сплаті судового збору та не наводився попередній розрахунок, у зв`язку з чим суд не вбачає підстав для їх стягнення з відповідача.

Outcome: approved