Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-27 00:00:00

22\~січня 2024\~року представник\~позивача Товариства з обмеженою відповідальністю "Укр Кредит Фінанс»,\~звернувся до\~суду з\~позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості, просить суд стягнути з відповідача на його користь загальну суму заборгованості за Кредитним договором № 1068-5942 від 21 липня 2022 року в розмірі 19\~500 грн, з яких: прострочена заборгованість за кредитом 3900, 00 грн; прострочена заборгованість за нарахованими процентами у розмірі 15600, 00 грн; стягнути витрати по сплаті судового збору. Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача Позовні вимоги мотивовані тим, що 21 липня 2022 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Укр Кредит Фінанс» та [PERSON] було укладено електронний Договір про відкриття кредитної лінії № 1068-5942. Позичальнику було надано одноразовий ідентифікатор А742, для підписання Кредитного договору 1068-5942 від 21 липня 2022 року, підтвердження ознайомлення з Правилами та інших супутніх документів. Відповідно до умов Кредитного договору Кредитодавець взяв на себе зобов`язання надати відповідачу кредит для задоволення особистих потреб, на наступних умовах: сума кредиту 3900, 00 грн; строк кредитування 300 днів%; базовий період 14 днів; знижена % ставка 2,50% в день; стандартна % ставка 3,00% в день. Кредитодавець виконав взяті на себе зобов`язання в повному обсязі, надавши відповідачу кредит відповідно до умов укладеного Кредитного договору, відповідач всупереч умовам Кредитного договору, ст. 12 ЗУ «Про споживче кредитування» та ст. ст. 525, 526, 530, 610, 612 ЦК України, порушив вищезазначені умови Кредитного договору і в кінцевому підсумку не повернув в повному обсязі кредит Кредитодавцю, а також не виконав в повному обсязі всі інші свої грошові зобов`язання перед Кредитодавцем за Кредитним договором навіть після спливу строку кредитування встановленого умовами Кредитного договору, в зв`язку з чим позивач і звернувся з вказаним позовом до суду. 02 квітня 2024 року частково не погоджуючись з позовними вимогами позивача, від представника відповідача надійшов відзив, відповідно до якого просить суд позовні вимоги задовольнити частково, стягнувши з відповідача заборгованість у розмірі 14\~742 грн, а саме: прострочену заборгованість за кредитом 3900 грн; прострочену заборгованість за відсотками до 24 жовтня 2022 року у розмірі 10\~842 грн, зазначаючи, що [PERSON] з 24 жовтня 2022 року по даний час перебуває на військовій службі в Збройних Силах України та проходить військову службу у військовій частині [NUMBER] , що підтверджується довідкою від 13 березня 2024 року № 1448/235/2/544/пс та записами у військовому квитку. Посилаючись на Закон України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей», Закон України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію», Постанову Верховного Суду від 30 травня 2018 року по справі № 521/12726/16-ц, просить суд позовні вимоги позивача задовольнити частково. Заяви, клопотанні, інші процесуальні дії у справі. 22 січня 2024 року Ухвалою Білгород - Дністровського міськрайонного суду по вказаній справі було відкрито спрощене позовне провадження з викликом, повідомленням сторін. Представник позивача у судове засідання не з`явився, надавши клопотання про розгляд справи за відсутності позивача, з проханням позовні вимоги задовольнити. Проти винесення заочного рішення не заперечує. Відповідач в судове засідання не з`явився, був повідомлений належним чином, причину неявки суду не повідомив, матеріали справи містять відзив на позовні вимоги позивача. Враховуючи викладені обставини, суд вважає за можливе розглянути справу без участі сторін, на підставі наявних та достатніх для розгляду матеріалів справи.\~\~ Відповідно до ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється. Фактичні обставини, встановлені судом. Вивчивши матеріали справи, ретельно дослідивши докази, суд вважає, що позов підлягає задоволенню частково з наступних підстав. Матеріалами справи встановлено, що дійсно 21 липня 2022 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Укр Кредит Фінанс» та [PERSON] було укладено електронний Договір про відкриття кредитної лінії № 1068-5942.(а.с. 20-25) Позичальнику було надано одноразовий ідентифікатор А742, для підписання Кредитного договору 1068-5942 від 21 липня 2022 року, підтвердження ознайомлення з Правилами та інших супутніх документів. Відповідно до умов Кредитного договору Кредитодавець взяв на себе зобов`язання надати відповідачу кредит для задоволення особистих потреб, на наступних умовах: сума кредиту 3900, 00 грн; строк кредитування 300 днів%; базовий період 14 днів; знижена % ставка 2,50% в день; стандартна % ставка 3,00% в день. До матеріалів справи на підтвердження вказаного надані довідка про перерахування суми кредиту від 21 липня 2022 року. (а.с. 27); виписки по особовим рахункам з 21 липня 2022 року по 16.05. 2023 року; (а.с. 28-30); таблиця обчислення загальної вартості кредиту (а.с. 18-19) З наданого банком розрахунку заборгованості вбачається, що за відповідачем станом на 29 грудня 2023 року обліковується заборгованість в розмірі 38\~727, 00 грн, а саме: прострочена заборгованість за кредитом 3900 грн; прострочена заборгованість за нарахованими процентами 34\~827, 00 грн. Разом з тим, Кредитодавцем було прийняте рішення про можливість застосування до позичальника Програми лояльності для споживачів фінансових послуг ТОВ «Укр Кредит Фінанс», а сааме: часткового списання заборгованості позичальнику за нарахованими процентами у сумі 19\~227, 00 грн за умови погашення позичальником решти заборгованості за Кредитним договором в розмірі 19\~500, 00 грн, тому просить суд стягнути прострочену заборгованість за кредитом 3900,00 грн; прострочену заборгованість за нарахованими процентами 15600, 00 грн, разом становить 19500 грн. Відповідачем до матеріалів справи приєднані в якості доказу перебування [PERSON] з 24 жовтня 2022 року по даний час на військовій службі в Збройних Силах України: довідка від 13 березня 2024 року № 1448/235/2/544/пс та військовий квиток. (а.с. 59-65). Нормативне обґрунтування,\~оцінка аргументів\~сторін,\~висновки суду. У відповідності до статті 6 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (частина перша статті 627 ЦК України). За змістом статей 626, 628 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася (частина друга статті 639 ЦК України). Абзац другий частини 2 статті 639 ЦК України передбачає, що договір, укладений за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем за згодою обох сторін вважається укладеним в письмовій формі. Відповідно до частин першої, другої статті 207 ЦК України, правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Аналізуючи викладене, слід дійти висновку про те, що будь-який вид договору, який укладається на підставі Цивільного або Господарського кодексів України може мати електронну форму. Договір, укладений в електронній формі, є таким, що укладений у письмовому вигляді (статті 205,207 ЦК України). Вказані висновки викладені у постановах Верховного Суду від 09 вересня 2020 року у справі № 732/670/19, від 23 березня 2020 року у справі № 404/502/18, від 07 жовтня 2020 року у справі № 127/33824/19. Згідно частини першої статті 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові в розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити відсотки (частина перша статті 1048 ЦК України). Частиною другою статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). Одними із основоположних принципів цивільного судочинства є справедливість, добросовісність та розумність, що передбачено у пункті 6 частини першої статті 3 ЦК України. Тобто, дії учасників цивільних правовідносин мають відповідати певному стандарту поведінки та характеризуватися чесністю, відкритістю та повагою до інтересів іншої сторони чи сторін договору. Відповідно до змісту\~ст. 526 ЦК України\~зобов`язання повинно виконуватись належним чином згідно умов договору й вимог\~Цивільного кодексу, а згідно\~ст. 525 ЦК України\~одностороння відмова від зобов`язання не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. За\~ст. 610 ЦК України\~порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Згідно п. п. 1 та 3\~ст. 611 ЦК України\~у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; сплата неустойки. Згідно ч. 1\~ст. 530 ЦК України\~якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Законом України від 20 травня 2014 року № 1275-VII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення оборонно-мобілізаційних питань під час проведення мобілізації»\~внесено зміни до\~статті 14 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей», яку доповнено пунктом 15 наступного змісту:\~військовослужбовцям з початку і до закінчення особливого періоду, а резервістам та військовозобов`язаним\~з моменту призову під час мобілізації і до закінчення особливого періоду штрафні санкції, пеня за невиконання зобов`язань перед підприємствами, установами і організаціями усіх форм власності, у тому числі банками та фізичними особами, а також проценти за користування кредитом не нараховуються. Закон України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців і членів їх сімей»\~відповідно до\~Конституції України\~визначає основні засади державної політики у сфері соціального захисту військовослужбовців та членів їх сімей, встановлює єдину систему їх соціального та правового захисту, гарантує військовослужбовцям та членам їх сімей в економічній, соціальній, політичній сферах сприятливі умови для реалізації їх конституційного обов`язку щодо захисту Вітчизни та регулює відносини у цій галузі. Так, в статях 1-2 даного Закону закріплені Гарантії соціального і правового захисту військовослужбовців та членів їх сімей за якими - військовослужбовці користуються усіма правами і свободами людини та громадянина, гарантіями цих прав і свобод, закріпленими в\~Конституції України\~та законах України, з урахуванням особливостей, встановлених цим та іншими законами. У зв`язку з особливим характером військової служби, яка пов`язана із захистом Вітчизни, військовослужбовцям надаються визначені законом пільги, гарантії та компенсації. В частині 15\~статті 14 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців і членів їх сімей»\~зазначено, що\~ військовослужбовцям, які були призвані на військову службу за призовом під час мобілізації, на особливий період або на військову службу за призовом осіб із числа резервістів в особливий період на весь час їх призову, а також їх дружинам (чоловікам), а також іншим військовослужбовцям, під час дії особливого періоду, які брали або беруть участь у захисті незалежності, суверенітету та територіальної цілісності України і брали безпосередню участь в антитерористичній операції, забезпеченні її проведення, перебуваючи безпосередньо в районах антитерористичної операції у період її проведення, у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації в Донецькій та Луганській областях, забезпеченні їх здійснення, перебуваючи безпосередньо в районах та у період здійснення зазначених заходів, у заходах, необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави у зв`язку із збройною агресією Російської Федерації проти України, їх дружинам (чоловікам) - штрафні санкції, пеня за невиконання зобов`язань перед підприємствами, установами і організаціями усіх форм власності, у тому числі банками, та фізичними особами, а також проценти за користування кредитом не нараховуються, крім кредитних договорів щодо придбання майна, яке віднесено чи буде віднесено до об`єктів житлового фонду (жилого будинку, квартири, майбутнього об`єкта нерухомості, об`єкта незавершеного житлового будівництва, майнових прав на них), та/або автомобіля. Згідно п.10 ч. 1 ст 1 Закону України «Про оборону України», особливий період - період, що настає з моменту оголошення рішення про мобілізацію (крім цільової) або доведення його до виконавців стосовно прихованої мобілізації чи з моменту введення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях та охоплює час мобілізації, воєнний час і частково відбудовний період після закінчення воєнних дій. ???? Статтею 1 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» визначено, що мобілізація - комплекс заходів, здійснюваних з метою планомірного переведення національної економіки, діяльності органів державної влади, інших державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ і організацій на функціонування в умовах особливого періоду, а Збройних Сил України, інших військових формувань, Оперативно-рятувальної служби цивільного захисту - на організацію і штати воєнного часу. Мобілізація може бути загальною або частковою та проводиться відкрито чи приховано. Особливий період - це період функціонування національної економіки, органів державної влади, інших державних органів, органів місцевого самоврядування, Збройних Сил України, інших військових формувань, сил цивільного захисту, підприємств, установ і організацій, а також виконання громадянами України свого конституційного обов`язку щодо захисту Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, який настає з моменту оголошення рішення про мобілізацію (крім цільової) або доведення його до виконавців стосовно прихованої мобілізації чи з моменту введення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях та охоплює час мобілізації, воєнний час і частково відбудовний період після закінчення воєнних дій. В Україні особливий період розпочався 18.03.2014 і триває до теперішнього дня. Починаючи з 24.02.2022 року, відповідно до Указу Президента України № 64/2022, в Україні введено воєнний стан. ???? Верховний Суд в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду в своїй постанові від 30.05.2018 року (справа №521/12726/16-ц) зробив висновок, що штрафні санкції та проценти за користування кредитом не підлягають стягненню з військовослужбовців, військовозобов`язаних та резервістів. Крім того, Національний банк України у своєму листі від 02 вересня 2014 року № 18-112/48620 надав роз`яснення, що для звільнення від нарахування штрафів, пені та відсотків за користування кредитом мобілізовані позичальники повинні надати банку перелік документів, встановлений листом Міністерства оборони України від 21 серпня 2014 року № 322/2/7142. Такими документами є: військовий квиток, в якому у відповідних розділах здійснюються службові відмітки, або довідка про призов військовозобов`язаного на військову службу, видана військовим комісаріатом або військовою частиною, а для резервістів\~витяг із наказу або довідка про зарахування до списків військової частини, які видаються військовою частиною. Тобто на вказані пільги мають право лише мобілізовані позичальники. З матеріалів справи вбачається, що [PERSON] з 24 жовтня 2022 року по даний час перебуває на військовій службі в Збройних Силах України та проходить військову службу у військовій частині [NUMBER] , що підтверджується довідкою від 13 березня 2024 року та записами у військовому квитку. Таким чином, з [PERSON] з 24 жовтня 2022 року не підлягають стягненню проценти, нараховані за користування кредитом. Відповідно до розрахунку заборгованості по відсоткам за користування коштами за укладеним між сторонами договору, прострочена заборгованість за нарахованими процентами складає 15600 грн. Відтак період нарахування відсотків за користування кредитними коштами у відповідності до договору охоплюється періодом призову відповідача на військову службу, адже такий починається з 24 жовтня 2022 року. Враховуючи наведене вище, суд прийшов до переконання про те, що з відповідача на користь позивача необхідно стягнути прострочену заборгованість за кредитом у розмірі 3900 грн та відсотки за користування кредитними коштами у розмірі 11 115 грн, (з 03.08.2022 року по 23 жовтня 2022 року, за 6 місяців та 11 днів, з розрахунку 1638,00 грн : 14 днів=117 х 11 днів = 1287 грн. + 6х1638, 00 =9828 грн.; 9828+ 1287 = 11 115 грн.), а отже позовні вимоги позивача підлягають частковому задоволенню. Вирішення питання щодо судових витрат Відповідно до ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. У відповідності до ч.1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. З урахуванням пропорційності до розміру задоволених позовних вимог, з відповідача на користь позивача слід стягнути судовий збір в загальному розмірі 1845,52 грн, що вираховується наступним чином: 19500/заявлені позовні вимоги/:15015 /задоволені позовні вимоги/= 1,30; 2422,40/сума сплаченого судового збору/:1,30=1863,38 грн

Outcome: partial