Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-09 00:00:00

20.07.2023 року представник позивача Акціонерного товариства «Одесагаз» звернувся до Суворовського районного суду м. Одеси з позовною заявою про стягнення з [PERSON] необлікового обсягу природнього газу у розмірі 111 363, 23 грн., а також судовий збір у розмірі 2684,00 грн. Позовні вимоги обґрунтовано тим, що [PERSON] є абонентом АТ «Одесагаз» та споживачем природнього газу і стороною Типового договору розподілу природнього газу затвердженого Постановою НКРЕКП від 30.09.2015 року № 2498 та оскільки він фактично здійснював газоспоживання за адресою: [ADDRESS] , йому присвоєно особовий рахунок № [NUMBER] . 04.11.2021 року за адресою відповідача: м. Одеса, вул. Шестакова /Шептицького, буд. 57, працівниками АТ «Одесагаз» складено Акт про порушення № 02719. 04.11.2021 р. лічильник Premagas G-6 заводський № 282502 був знятий і опломбований, про що складено протокол № 12509. Відповідача було повідомлено про дату, час та місце проведення експертизи. 12.11.2021 року проведено експертизу та складено Акт № 280 експертизи ЗВТ та пломб, якою встановлено, що : «лічильник газу типу Premagas G-6 заводський № 282502 не був представлений відповідальною особою». 30.12.2021 року відбулось засідання комісії Оператора ГРМ ( АТ Одесагаз) і за результатами розгляду складено Акт про порушення побутовим споживачем № 02719 від 04.11.20121 року, комісією з розгляду актів про порушення. Рішенням комісії АТ «Одесагаз» від 30.12.2021 донараховано об`єм природного газу за несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ абоненту [PERSON] в сумі 111 363,23 грн., про що складено Акт-розрахунок № 02719. Вищезазначений Акт розрахунок № 02719 вартості нарахованого об`єму природнього газу за несанкціоноване втручання у ЗВТ, супровідним листом про обов`язковість сплати, був направлений споживачу рекомендованим листом. Оскільки відповідач станом на дату звернення до суду не погасив заборгованість у розмірі зазначеному вище, позивач змушений звернутися до суду з позовом про стягнення збитків та судових витрат. Ухвалою Суворовського районного суду м. Одеси від 26 липня 2023 року позовну заяву було прийнято до розгляду та відкрито провадження по справі у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін та надано відповідачу строк для подання заперечень (відзиву) на позовну заяву. Представник позивача в судове засідання не з`явився. Подав заяву з проханням слухати справу у його відсутність та наполягав на задоволенні позову, проти заочного розгляду справи не заперечував. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, причини неявки не повідомив, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся судом належним чином за зареєстрованим місцем проживання в порядку статей 128, 130 ЦПК України, рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення повернулось до суду із відміткою: «адресат відсутній за вказаною адресою», що вказує на вручення судової повістки належним чином (п.4 ч.8 ст.128 ЦПК). Така позиція суду відповідає судовій практиці з розгляду аналогічних спорів: Постанови Верховного Суду від 21 грудня 2022 року у справі № 757/15603/19 (провадження № 61-7187св22), 30 листопада 2022 року у справі №760/25978/13-ц (провадження № 61-6788св22), 31 серпня 2022 року у справі №760/17314/17). Відзиву від відповідача на позов до суду не надходило, заяв про розгляд справи за його відсутності до суду останній не подавав. Згідно з положеннями ч.1 ст.280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Отже, враховуючи згоду представника позивача на проведення заочного розгляду справи, відсутність відзиву на позовну заяву, належне повідомлення відповідача, який причини неявки не повідомив, суд доходить висновку про можливість розгляду справи в заочному порядку, на підставі наявних у справі доказів, що відповідає вимогам ст.280 ЦПК України. Згідно з вимогами ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи в межах заявлених вимог та наданих доказів, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню виходячи з наступного. Судом встановлено, що [PERSON] є абонентом АТ «Одесагаз» та споживачем природнього газу і стороною Типового договору розподілу природнього газу затвердженого Постановою НКРЕКП від 30.09.2015 року № 2498 та оскільки він фактично здійснював газоспоживання за адресою: [ADDRESS] , йому присвоєно особовий рахунок № [NUMBER] . 04.11.2021 року за адресою відповідача: м. Одеса, вул. Шестакова/Шептицького, 57, працівниками АТ «Одесагаз» складено Акт про порушення № 02719, причина відключення «несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ», встановлено охорону пломбу та припинено газопостачання. Акт про порушення було підписано представниками оператора [PERSON] , [PERSON] та споживачем [PERSON] 04.11.2021р. лічильник Premagas G-6 заводський № 282502 був знятий і опломбований, про що складено протокол № 12509. Відповідно до вказаного протоколу № 12509, відповідача [PERSON] було повідомлено про дату, час та місце проведення експертизи. 12.11.20121 року відбулось засідання комісії Оператора ГРМ ( АТ Одесагаз) і за результатами розгляду складено Акт про порушення побутовим споживачем № 02719 від 04.11.2021 року, комісією з розгляду актів про порушення. Відповідно до зазначеного Акту вбачається, що споживач [PERSON] не з`явився на засідання комісії. Крім того, зазначено, що Лічильник газу типу Premagas G-6 заводський № 282502 не був представлений відповідальною особою. Рішенням комісії АТ «Одесагаз» від 30.12.2021 донараховано об`єм природного газу за несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ абоненту [PERSON] в сумі 111 363,23 грн., про що складено Акт-розрахунок № 02719. Акт розрахунок № 02719 вартості нарахованого об`єму природнього газу за несанкціоноване втручання ЗВТ із супровідним листом вимогою № вих. 6034 від 30.12.2021 року про обов`язковість сплати, був направлений споживачу рекомендованим листом. На теперішній час, сума заборгованості вартості нарахованого об`єму природного газу за несанкціоноване втручання у ЗВТ відповідачем не сплачена. Правовідносини, що виникли між сторонами по справі врегульовані Кодексом газорозподільних систем, затвердженим постановою НКРЕ від 30 вересня 2015 року №2494, положеннями ЦК України, Законом України «Про житлово-комунальні послуги», Законом України «Про метрологію та метрологічну діяльність». Відповідно до положень частини першої, четвертої статті 17 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність» законодавчо регульовані засоби вимірювальної техніки, що перебувають в експлуатації, підлягають періодичній повірці та повірці після ремонту. Періодична повірка, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) засобів вимірювальної техніки (результати вимірювань яких використовуються для здійснення розрахунків за спожиті для побутових потреб електричну і теплову енергію, газ і воду), що є власністю фізичних осіб, здійснюються за рахунок суб`єктів господарювання, що надають послуги з електро-, тепло-, газо- і водопостачання. Відповідальність за своєчасність проведення періодичної повірки, обслуговування та ремонту (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) засобів вимірювальної техніки (результати вимірювань яких використовуються для здійснення розрахунків за спожиті електричну і теплову енергію, газ і воду), що є власністю фізичних осіб, покладається на суб`єктів господарювання, що надають послуги з електро-, тепло-, газо- і водопостачання. Порядок подання таких засобів на періодичну повірку, обслуговування та ремонт, а також порядок оплати за періодичну повірку, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) встановлюються Кабінетом Міністрів України. Порядком подання засобів вимірювальної техніки на періодичну повірку, обслуговування та ремонт, затвердженим 08.07.2015 року № 474, передбачено, що виконавець не пізніше ніж за місяць до настання строку проведення періодичної повірки засобу вимірювальної техніки або протягом трьох робочих днів з дня отримання відомостей про необхідність його ремонту інформує про це споживача шляхом надсилання повідомлення за формою згідно з додатком 1 рекомендованим листом з повідомленням про вручення або в інший спосіб, що підтверджуватиме його отримання споживачем. Споживач забезпечує у зазначений в повідомленні строк доступ представника виконавця до засобу вимірювальної техніки. Представник виконавця пред`являє споживачеві направлення, видане йому виконавцем, для проведення періодичної повірки засобу вимірювальної техніки, а також у разі потреби демонтажу такого засобу. Демонтаж засобу проводиться в присутності споживача та оформлюється актом за встановленою формою. Після проведення періодичної повірки або ремонту виконавець у строк, зазначений в акті про демонтаж засобу вимірювальної техніки, забезпечує транспортування засобу вимірювальної техніки для його монтажу. Монтаж засобу вимірювальної техніки проводиться представником виконавця виключно у присутності споживача та оформлюється актом. Опломбування засобу вимірювальної техніки здійснюється представником виконавця у день його монтажу, про що зазначається в акті про монтаж засобу вимірювальної техніки. Пункт 1 глави 7 розділу VI Кодексу газорозподільних систем затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг№2494 від 30.09.2015 встановлює перелік випадків, коли оператор ГРМ в установленому законодавством порядку має право припинити/обмежити газопостачання (розподіл природного газу) на об`єкт споживача (у тому числі побутового споживача). Згідно з п.4 глави 7 розділу VI Кодексу газорозподільних систем при припиненні (відновленні) газопостачання (розподілу природного газу) складається акт у двох примірниках, один з яких залишається у споживача. Відповідно до п.7 гл.9 розділу Х Кодексу газорозподільних систем при виявленні ознак пошкодження пломб (крім факту їх відсутності чи розірвання пломбувального матеріалу, на якому встановлено пломбу) та/або несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ, що має бути зазначено в акті про порушення, за домовленістю сторін або за ініціативою Оператора ГРМ чи споживача (суміжного суб`єкта ринку природного газу) може бути ініційована їх експертиза у порядку, визначеному цим розділом. При виявленні ознак пошкодження ЗВТ (лічильника газу) за умови відсутності ознак несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ за ініціативою Оператора ГРМ чи споживача (суміжного субєкта ринку природного газу) може бути ініційована його позачергова чи експертна повірка у порядку, визначеному цим розділом. До отримання результатів експертизи або позачергової чи експертної повірки розрахунок не облікованого або облікованого частково обєму природного газу внаслідок порушення не здійснюється. Відповідно до п.4 гл.10 розділу Х Кодексу газорозподільних систем споживач (суміжний суб`єкт ринку природного газу) зобов`язаний бути присутнім під час проведення експертизи. За неможливості бути присутнім під час проведення експертизи споживач (суміжний суб`єкт ринку природного газу) може дати письмову згоду у довільній формі на проведення експертизи без його присутності або у присутності уповноваженої ним іншої особи. У разі неприбуття споживача (суміжного суб`єкта ринку природного газу) та/або уповноваженої ним особи на експертизу проведення експертизи ЗВТ та/або пломби проводиться без його участі. Згідно з вимогами п.5 гл.10 розділу Х Кодексу газорозподільних систем під час проведення експертизи комісія проводить зовнішній огляд пакувального пакета (тари), в який було запаковано ЗВТ та/або пломбу. Після зовнішнього огляду пакувального пакета (тари) комісією перевіряються: 1) відповідність місць фактичного розташування пломб місцям, зазначеним у протоколі; 2) цілісність та місцезнаходження пломб, а також ознаки порушень, зазначених у протоколі; 3) цілісність заводського та повірочного тавра на ЗВТ; 4) цілісність лічильного механізму та корпусу ЗВТ; 5) цілісність конструктивних елементів вихідного патрубка ЗВТ; 6) наявність сторонніх предметів усередині ЗВТ; 7) відповідність маркування ЗВТ нормативно-технічній документації; 8) відповідність ЗВТ, програмного забезпечення та контрольної суми паспорту на ЗВТ та/або опису типу на цей тип ЗВТ; 9) відповідність втручань у роботу ЗВТ наявним актам перевірок та/або відомостям про повірку та ремонт ЗВТ тощо. Згідно п. 6 глави 10 розділу Х Кодексу газорозподільних систем якщо при обстеженні пакувального пакета (тари) виявляється факт пошкодження пломби, встановленої на пакувальному пакеті (тарі), або пакувальний пакет з пломбою/ЗВТ не буде своєчасно доставлений відповідальною стороною на експертизу, а відповідальною стороною за його доставку на експертизу був визначений: відповідач [PERSON] про що він власноручно зазначив у протоколі № 12509 від 04.11.20221 року про направлення ЗВТ та/або пломби на експертизу. Оператор ГРМ - об`єм розподіленого природного газу на період відсутності ЗВТ розраховується за середньодобовими (для неповної доби - за середнього динними) значеннями за попередні три аналогічні періоди споживання природного газу незалежно від висновків експертизи ЗВТ (у разі її проведення), а при направленні на експертизу пломби - перерахунки та нарахування за таких обставин не проводяться; споживач (суб`єкт ринку природного газу) - факт пошкодження пломби або не доставка на експертизу пакувального пакета має розглядатися як підтвердження фактів (підозр), визначених у протоколі, з відповідними наслідками, передбаченими цим Кодексом. За визначенням п.4 гл.1 розділу І Кодексу газорозподільних систем несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ/лічильника газу втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку (зокрема лічильника газу), у тому числі шляхом їх підробки, пошкодження чи пошкодження на них пломб, впливу дії спрямованого постійного магнітного поля або зміни конфігурації даних обчислювача/коректора об`єму газу (первинного програмування чи протоколу параметризації), внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу. Аналіз зазначеної норми свідчить про те, що склад порушення може мати місце за наявності складових елементів, а саме: - наявність дій про втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку (зокрема лічильника газу); - наявність обставин того, що комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства) витрата (споживання) природного газу, та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу; - наявність причинно-наслідкового зв`язку між діями з втручання в роботу або конструкцію ЗВТ та обставинами того, що комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства) витрата (споживання) природного газу. Слід зазначити, що відповідно до п.7 глави 9 розділу Х Кодексу газорозподільних систем при виявленні ознак пошкодження ЗВТ(лічильника газу) за умови відсутності ознак несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ за ініціативою Оператора ГРМ чи споживача (суміжного суб`єкта ринку природного газу) може бути ініційована його позачергова чи експертна повірка у порядку, визначеному цим розділом. Відповідно до вимог п.10 гл.10 розділу Х Кодексу після проведення експертизи ЗВТ проводиться його позачергова повірка відповідно до Порядку проведення повірки законодавчо регульованих засобів вимірювальної техніки, що перебувають в експлуатації, та оформлення її результатів, затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 08 лютого 2016 року № 193 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 24 лютого 2016 року за № 278/28408. Згідно з п.6 глави 5 розділу ХІ Кодексу у разі незгоди споживача (несанкціонованого споживача) із зафіксованим в акті про порушення порушенням, яке стосується пошкодження пломб (крім факту їх відсутності або спрацювання магнітного індикатора), пошкодження ЗВТ/лічильника газу (крім явних ознак навмисного в них втручання), він може вимагати проведення їх експертизи чи позачергової або експертної повірки у порядку, визначеному цим Кодексом. У такому разі в акті про порушення робиться відповідний запис, при цьому представник Оператора ГРМ здійснює заходи щодо пакування пошкодженої пломби та/або лічильника газу (ЗВТ) та складає відповідний акт про направлення їх на експертизу чи позачергову або експертну повірку. До отримання їх результатів нарахування, передбачені цим Кодексом, не застосовуються. Так з\~матеріалів справи\~вбачається,\~що відповідачем\~не було\~виявлено незгоду\~із зафіксованим\~в акті\~порушенням.\~Також ним\~не було\~ініційовано проведення\~його \~експертизи лічильника\~природнього газу. Будь-яких доказів на спростування доводів позивача та розрахунків вартості необлікованого об`єму природного газу відповідачем, суду не надано. Відповідно до вимог ч.1 та 3 ст.12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч.1 ст.81 ЦПК). За нормами ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно з вимогами ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами:1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Частинами 1 та 2 ст.77 ЦПК України закріплено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Відповідно до ч.2 ст.78 ЦПК України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Нормами ст.80 ЦПК України визначено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Згідно з ч.6 ст.81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. На підставі викладеного суд приходить до висновку, що позовні вимоги акціонерного товариства\~«ОДЕСАГАЗ» до\~ [PERSON] про\~стягнення необлікового\~обсягу природнього\~газу,\~підлягають задоволенню. Відповідно до ст.141 ЦПК України з відповідача підлягає стягненню судовий збір, сплачений позивачем під час звернення до суду, в розмірі 2684,00грн.

Outcome: approved