Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-27 00:00:00

07.05.2024\~керівник Шепетівської\~окружної прокуратури в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, - Полонської міської ради звернувся до суду із позовом про визнання спадщини відумерлою та передачу її територіальній громаді відповідно до закону. В обґрунтування заяви зазначено, що Шепетівською окружною прокуратурою встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , останнім місцем проживання якої був Полонський будинок-інтернат для громадян похилого віку та осіб з інвалідністю, який знаходиться по [ADDRESS] . \~ \~ \~ \~Відповідно до інформації КП Полонської міської ради «Бюро технічної інвентаризації» за [PERSON] зареєстровано право власності на квартиру [ADDRESS] . Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру № 76097287 від 06.03.2024 інформація щодо спадкових справ та виданих на їх підстав свідоцтв про право на спадщину від імені [PERSON] у спадковому реєстрі відсутня. Також, відповідно до інформаційної довідки зі спадкового реєстру № 76832073 від 02.05.2024, інформація щодо складених заповітів, спадкових договорів від імені [PERSON] відсутня. Полонським будинком-інтернатом для громадян похилого віку га осіб з інвалідністю у листі за № 62 від 15.04.2024 повідомлено, що [PERSON] проживала в інтернаті з 02.06.2022 і по день смерті - [INFO] . Поховання померлої здійснював Полонський будинок-інтернат для громадян похилого віку та осіб з інвалідністю, інформація про наявність у неї родичів, а також складання заповіту відсутня. У зв`язку з тим, що після відкриття спадщини та пртягом встановленого законом строку квартира [ADDRESS] не була успадкована, а також відсутні спадкоємці за заповітом і за законом, тому вказане мийно набуває статусу відумерлої спадщини та підлягає передачі у комунальну власність Полонській об`єднаній територіальної громади в особі Полонської міської ради. Просить визнати відумерлою спадщину, що відкрилась після смерті [PERSON] , а саме - квартиру [ADDRESS] та передати її у власність Полонській об`єднаній територіальній громаді в особі Полонської міської ради. Прокурор в судовому засіданні доводи заяви підтримав, просив задовольнити. Представник Полонської міської ради в судове засідання не з`явився. Надав заяву Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до такого висновку. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , що підтверджено даними лікарського свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а.с.20-21), свідоцтва про смерть (а.с.22), витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть № 00144313622 від 09.01.2023, (а.с.23-25). \~ \~ \~ \~Останнім місцем проживання [PERSON] був Полонський будинок-інтернат для громадян похилого віку та осіб з інвалідністю, який знаходиться по [ADDRESS] , що підтверджується інформацією Полонської міської ради №24 від 19.04.2024 (а.с.9) та Полонського будинку-інтернату для громадян похилого віку та осіб з інвалідністю №62 від 15.04.2024 (а.с.17). Відповідно до інформації КП Полонської міської ради «Бюро технічної інвентаризації» №57 від 28.02.2024 за [PERSON] зареєстровано право власності на квартиру [ADDRESS] (а.с.16). Згідно з даними інформаційної довідки зі Спадкового реєстру № 76097287 від 06.03.2024 інформація щодо спадкових справ та виданих на їх підстав свідоцтв про право на спадщину від імені [PERSON] у спадковому реєстрі відсутня (а.с.12). Також, відповідно до інформаційної довідки зі спадкового реєстру № 76832073 від 02.05.2024, інформація щодо складених заповітів, спадкових договорів від імені [PERSON] відсутня (а.с.13). Полонським будинком-інтернатом для громадян похилого віку та осіб з інвалідністю у листі за № 62 від 15.04.2024 повідомлено, що [PERSON] проживала в інтернаті з 02.06.2022 і по день смерті - [INFO] . Поховання померлої здійснював Полонський будинок-інтернат для громадян похилого віку та осіб з інвалідністю, інформація про наявність у неї родичів, а також складання заповіту відсутня (а.с.17-18). Частиною 2 ст. 16 ЦК України передбачено перелік способів захисту цивільних прав, які мають універсальних характер та можуть застосовуватися до всіх чи більшості суб`єктивних прав. Разом з тим, законодавцем передбачено, що такий перелік не є вичерпним та надано право суду захистити цивільне право або інтерес особи іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках (частина 3 ст. 16 ЦК України). Особа, законне право або інтерес якої порушено, може скористатися можливістю вибору між декількома способами захисту. Якщо спеціальні норми права визначають конкретні заходи з урахуванням специфіки порушеного права та характеру правопорушення, особа вправі скористатися такими способами захисту. Належний спосіб захисту, виходячи із застосування спеціальної норми права, повинен забезпечити ефективне використання даної норми у її практичному застосуванні - гарантувати особі спосіб відновлення порушеного права або можливість отримання нею відповідного відшкодування. Зокрема, така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 22.08.2018 у справі № 904/9169/17. При наявності загрози інтересам держави та бездіяльності органу місцевого самоврядування, до компетенції якого віднесено відповідні повноваження, найефективнішим правовим способом захисту, поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право, буде саме представництво органами прокуратури інтересів держави в особі ГІолонської міської ради. Підставою для представництва інтересів держави та безпосередньо інтересів територіальної громади в особі Полонської міської ради є об`єктивна обставина порушення інтересів держави у зв`язку з бездіяльністю уповноваженого органу, яка полягає у відсутності активних дій (підготовка процесуальних докумнетів, тощо), спрямованих на звернення до суду із заявою про визнання спадщини відумерлою. Відповідно до ч.3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган; 2) у разі відсутності такого органу. Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк. Прокурор, звертаючись до суду з позовом, повинен обґрунтувати та довести бездіяльність компетентного органу. Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення. Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, мас кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо. Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого не звернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необгрунтованим. Шепетівською окружною прокуратурою 22.04.2024 за № 54/3-3062 вих-24 па адресу Полонської міської ради направлено лист щодо надання копій документів, у якому серед іншого, також зазначено про намір самостійного вжиття заходів та звернення до суду із заявою про визнання спадщини [PERSON] відумерлою. Полонська міська рада листом від 19.04.2024 № 978 повідомила, що ними не вживатимуться заходи про визнання спадщини [PERSON] відумерлою (а.с.9). Окрім того, сам факт незвернення до суду із відповідною заявою, яка б відповідала вимогам процесуального законодавства та відповідно мала змогу захистити інтереси держави, свідчить про те, що указаний орган неналежно виконує свої повноваження, у зв`язку із чим у прокурора виникають обгрунтовані підстави для захисту інтересів держави та звернення до суду з такою заявою, що відповідає нормам національного законодавства та практиці Європейського суду з прав людини. Вказане узгоджується із висновками Великої Палати Верховного Суду у справі № 903/129/18 від 15.10.2019. Вказані обставини свідчать про нездійснення селищною радою протягом тривалого часу захисту порушених інтересів держави та відповідної територіальної громади, та наявність передбачених ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» підстав для їх представництва. Наведене є підставою для звернення до суду із позовом (заявою) в інтересах держави. У відповідності до ч. 2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи. Згідно ч. 1 ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. \~ \~ \~ \~Відповідно до положень\~ч.1 ст. 1269,\~ч.1 ст. 1270 ЦК України\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час її відкриття не проживав постійно із спадкоємцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з дня відкриття спадщини. Частиною першою статті 1272 ЦК України\~визначено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Положеннями\~статті 1277 ЦК України\~визначено, що у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, а якщо до складу спадщини входить нерухоме майно - за його місцезнаходженням, зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою. Спадщина, визнана судом відумерлою, переходить у власність територіальної громади за місцем відкриття спадщини, а нерухоме майно за його місцезнаходженням. Відповідно до ст. 338 ЦПК України, суд, встановивши, що спадкоємці за заповітом і за законом відсутні або спадкоємці усунені від права на спадкування, або спадкоємці не прийняли спадщину чи відмовилися від її прийняття, ухвалює рішення про визнання спадщини відумерлою та про передачу її територіальній громаді відповідно до закону. \~ \~ \~ \~Оскільки встановлено, що у [PERSON] спадкоємці за законом або за заповітом відсутні, тому спадщина, яка відкрилася після її смерті [INFO] , та складається із квартири [ADDRESS] ,\~ є відумерлою, і, відповідно до правил ст. 1277 ЦК України має бути передана у власність територіальній громаді м. Полонного Хмельницької області. На підставі викладеного,

Outcome: approved