Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-29 00:00:00

Акціонерне товариство комерційний банк «Приват Банк» звернулося до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості. Обґрунтовуючи вимоги даного позову вказує на те, що\~ [PERSON] звернувся\~до АТ\~КБ\~«Приват\~Банк» з\~метою\~отримання\~банківських послуг,\~у\~зв`язку\~з\~чим\~підписав Заяву\~№\~б/н\~від\~27.02.2019\~року,\~згідно\~якої\~отримав кредит\~у\~вигляді\~встановленого кредитного\~ліміту\~на\~картковий рахунок.\~Відповідач\~підтвердив\~свою згоду\~на\~те,\~що\~підписана\~заява разом\~з\~«Умовами\~та правилами\~надання\~банківських\~послуг» та\~«Тарифами\~Банку»\~складає між\~ним\~і\~Банком Договір,\~про\~що\~свідчить підпис\~Відповідача\~у\~заяві.\~Відповідно\~до\~умов договору\~погашення\~заборгованості\~здійснюється в\~наступному\~порядку:\~щомісяця\~в\~період сплати,\~Позичальник\~повинен\~надавати Банку\~грошові\~кошти\~(щомісячний\~платіж)\~для\~погашення\~заборгованості за\~Кредитом,\~яка\~складається\~із заборгованості\~за\~Кредитом,\~за\~відсотками,\~комісією,\~а\~також\~інші витрати\~згідно\~Умов.\~Однак, [PERSON] взятого на себе зобов`язання не виконав, у зв`язку з чим станом на 26.11.2023 року має заборгованість в розмірі 44041,00 грн., яка складається з наступного: 42307,89 грн.\~заборгованість за тілом кредиту; 1733,11 заборгованість за простроченими відсотками. Оскільки відповідач у порушення зазначених норм закону та умов договору зобов`язання за договором кредиту не виконав, просить суд задовольнити позов та винести рішення, яким стягнути із [PERSON] на користь\~АТ КБ\~«ПриватБанк» заборгованість\~за кредитним\~договором в\~розмірі 44041,00 грн.\~та сплачений\~позивачем судовий\~збір в\~розмірі 2684,00\~грн. Представник позивача у судове засідання не з`явився, в матеріалах справи міститься його заява про підтримання позовних вимог, в якій він просив розглядати справу за його відсутності, крім того зазначив, що не заперечує проти ухвалення заочного рішення по справі. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, причини неявки не повідомив, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений судом належним чином за зареєстрованим місцем проживання в порядку статей 128, 130 ЦПК України, рекомендоване повідомлення повернулось до суду із відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою», що судом розцінюється як належне повідомлення. Така позиція суду відповідає судовій практиці з розгляду аналогічних спорів: Постанови Верховного Суду від 21 грудня 2022 року у справі № 757/15603/19 (провадження № 61-7187св22), 30 листопада 2022 року у справі №760/25978/13-ц (провадження № 61-6788св22), 31 серпня 2022 року у справі №760/17314/17). Відзиву від відповідача на позов до суду не надходило, заяв про розгляд справи у його відсутність до суду останній не подавав. Згідно з положеннями ч.1 ст.280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Отже, враховуючи згоду представника позивача на проведення заочного розгляду справи, відсутність відзиву на позовну заяву, належне повідомлення відповідача, який причини неявки не повідомив, суд доходить висновку про можливість розгляду справи в заочному порядку, на підставі наявних у справі доказів, що відповідає вимогам ст.280 ЦПК України. Згідно з вимогами ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, з наступних підстав. Суд установив, що 27.02.2019р. [PERSON] звернувся до АТ КБ «Приват Банк» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав заяву № б/н від 27 лютого 2019 року про приєднання до Умов та Правил надання послуг, згідно якої отримав кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку. У заяві зазначено, що підписанням цієї заяви [PERSON] приєднується до розділу «Загальна положення», підрозділів «Кредитні картки», «Поточні рахунки», «Використання картки», «Віддалені канали обслуговування», «Оплата частинами та Миттєва розстрочка», «Миттєва розстрочка. Кредит готівкою.» Умов та Правил надання банківських послуг акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк», що розміщені в мережі Інтернет за адресою: https://privatbank.ua/terms, в редакції, чинній на дату підписання цієї Заяви, які разом становлять Договір банківського рахунка, приймає всі права та обов`язки, встановлені в цьому Договорі та зобов`язується їх належним чином виконувати. Розмір кредитного ліміту не перевищує: 200\~000 грн. для карт «Універсальна», 200\~000 грн. для карт «Універсальна Gold». Строк кредитування 12 місяців з пролонгацією. Процентна ставка, відсотків річних, складає: 42,0% - для карт Універсальна, 40,8% - для карт Універсальна Gold. Процентна ставка, яка застосовується при невиконанні зобов`язання щодо повернення кредиту, відсотків річних: 84,0% - для карт Універсальна; 81,6% - для карт Універсальна Gold. З наявної\~в\~матеріалах\~справи Довідки,\~виданої\~АТ\~КБ «Приват\~Банк»\~вбачається,\~що\~на\~виконання умов\~Договору\~б/н [PERSON] було видано кредитну картку, за № 4149629381785518 видано 27.02.2019 року, терміном до 01/23, картка «Універсальна». Довідкою про зміну умов кредитування та обслуговування кредитної картки оформленої [PERSON] вбачається, що Кредитний ліміт на картці згідно умов Договору б/н змінювався (збільшувався та зменшувався). Так, максимальний розмір кредитного ліміту становив 43 000,00 грн. До кредитного договору позивач додав Витяг з Умов та правил надання банківських послуг, розміщених на офіційному сайті позивача (www.privatbank.ua). Згідно з\~наданим банком\~розрахунком заборгованості\~вбачається,\~що [PERSON] взятого на себе зобов`язання не виконав, у зв`язку з чим станом на 26.11.2023 року має заборгованість в розмірі: 44041,00 грн., яка складається з наступного: 42307,89 грн.\~заборгованість за тілом кредиту; 1733,11 грн. заборгованість за простроченими відсотками. Відповідно до частин першої, другої статті 207\~ЦК\~України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом статей 626, 628\~ЦК\~України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою статті 638\~ЦК\~України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. У статті 526\~ЦК\~України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог\~відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до частини першої статті 1054\~ЦК\~України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України). Частиною другою статті 1054\~ЦК\~України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). Згідно із частиною першою статті 633\~ЦК\~України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. За змістом статті 634\~цього\~Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання, його умови розроблює підприємець (в даному випадку АТ КБ «ПриватБанк»). Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому, з огляду на зміст статей 633,634\~ЦК\~України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений. За змістом статті 1056-1 ЦК України в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин розмір процентів та порядок їх сплати за договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів. Відповідно до частини першої статті 1048\~ЦК\~України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Згідно зі статтею 1049 згаданого Кодексу позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Згідно із частиною першою статті 1050 ЦК України якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу. Таким чином, в разі укладення договору кредитного договору проценти за користування позиченими коштами та неустойка поділяються на встановлені законом (розмір та підстави стягнення яких визначаються актами законодавства) та договірні (розмір та підстави стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі). У Заяві про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у ПриватБанку [PERSON] від 27.02.2019 року процентна ставка зазначена, як і строк кредитування. Згідно вимог ч. 6\~ст. 81 ЦПК України\~доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Крім того, суд вказує, що обґрунтування наявності обставин повинні здійснюватися за допомогою належних, допустимих і достовірних доказів, а не припущень, що й буде відповідати встановленому статтею 6\~Конвенції\~про\~захист прав\~людини\~і\~основоположних свобод від 04 листопада 1950 року принципу справедливості розгляду справи судом. У частинах першій, третій статті 509\~ЦК\~України вказано, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (у тому числі сплатити гроші), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості. У даному випадку договірні правовідносини виникли між банком та фізичною особою\~споживачем банківських послуг (частина перша статті 11\~Закону\~України\~від 12\~травня\~1991\~року\~№\~1023-XII\~«Про\~захист\~прав споживачів» (далі - Закон №1023-XII). Згідно з пунктом 22 частини першої\~статті 1 Закону № 1023-XII\~споживач\~фізична особа, яка придбаває, замовляє, використовує або має намір придбати чи замовити продукцію для особистих потреб, безпосередньо не пов`язаних з підприємницькою діяльністю або виконанням обов`язків найманого працівника. У пункті 19 Резолюції Генеральної Асамблеї ООН «Керівні принципи для захисту інтересів споживачів», прийняті 09 квітня 1985 року №39/248 на 106-му пленарному засіданні Генеральної Асамблеї ООН зазначено, що споживачі повинні бути захищені від таких контрактних зловживань, як односторонні типові контракти, виключення основних прав в контрактах і незаконні умови кредитування продавцями. Конституційний Суд України у рішенні у справі за конституційним зверненням громадянина [PERSON] щодо офіційного тлумачення положень другого речення преамбули\~Закону України\~від22 листопада 1996 року № 543/96-В «Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань»\~від 11 липня 2013 року у справі №1-12/2013 зазначив, що з огляду на приписи частини четвертої статті 42\~Конституції\~України участь у договорі споживача як слабшої сторони, яка підлягає особливому правовому захисту у відповідних правовідносинах, звужує дію принципу рівності учасників цивільно\~правових відносин та свободи договору, зокрема у договорах про надання споживчого кредиту. Доказами, які підтверджують наявність заборгованості та її розмір є первинні документи, оформлені відповідно до статті 9\~Закону\~України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність». Згідно з указаними положенням\~закону\~підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи. Первинні та зведені облікові документи можуть бути складені у паперовій або в електронній формі. Разом з тим, відповідно до пункту 62 Положення про організацію бухгалтерського обліку, бухгалтерського контролю під час здійснення операційної діяльності в банках України, затвердженого Постановою Правління\~Національного\~банку\~України від\~04\~липня\~2018\~року\~№\~75 (в редакції, чинній на час вирішення справи) виписки з особових рахунків клієнтів є підтвердженням виконаних за день операцій і призначаються для видачі або відсилання клієнту. Порядок, періодичність друкування та форма надання виписок (у паперовій/електронній формі) із особових рахунків клієнтів обумовлюються договором банківського рахунку, що укладається між банком і клієнтом під час відкриття рахунку. При визначенні\~суми заборгованості,\~суд виходив\~із розрахунку заборгованості № б/н\~від\~26.11.2023\~року, що наданий стороною позивача. Доказів у спростування наведеного розрахунку, відповідачем суду не надано. Таким чином, враховуючи, що фактично отримані та використані позичальником кошти в межах кредитного ліміту в добровільному порядку АТ КБ «ПриватБанк» не повернуті, в заяві про приєднання до Умов та правил надання послуг зазначена процентна ставка, строк кредитування, суд приходить до висновку, що даний позов підлягає задоволенню у повному обсязі. Відповідно до положень ч.1 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. За таких обставин, ураховуючи задоволення позовних вимог, на відповідача покладається 100 % від суми сплаченого судового збору, а саме 2684,00 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved