Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-09 00:00:00

заявник [PERSON] звернулася в суд із заявою, в якій просить встановити факт, що [PERSON] , яка померла [INFO] , була її матір`ю. Свої вимоги мотивує тим, що [INFO] померла її мати [PERSON] . Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 14 червня 1983 року, її дівоче прізвище, ім`я та по батькові [PERSON] . У графі мати зазначена « [PERSON] ». Згідно витягу № 00042385915, виданого 21 листопада 2023 року Перечинським відділом ДРАЦС в Ужгородському районі Закарпатської області шлюб між її батьками було укладено 20 червня 1965 року виконкомом Дубриницької сільської ради Перечинського району Закарпатської області. До укладення шлюбу прізвище її матері зазначено « [PERSON] », а після укладення шлюбу прізвище, ім`я та по батькові вказано « [PERSON] ». Відповідно до витягу № 00042395558, виданого вказаним вище органом ДРАЦСу 21 листопада 2023 року, шлюб між її батьками було розірвано 29 грудня 1977 року, після чого матері відновлено дошлюбне прізвище « [PERSON] », тоді як ім`я та по батькові вказано « [PERSON] ». У свідоцтві про народження її матері вказано, що така народилася [INFO] та при народженні зазначена як « [PERSON] », а її батьком у відповідній графі зазначено « [PERSON] ». У свідоцтві про народження серії [NUMBER] від 30 жовтня 1961 року її дідусь (батько померлої), який народився [INFO] , зазначений як « [PERSON] ». За життя її мати [PERSON] була власником житлового будинку [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвом про право власності на нерухоме майно від 19 вересня 2012 року та Витягом про Державну реєстрацію прав власності від 01 жовтня 2012 року. Крім цього, покійній на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯМ № 145709 належала земельна ділянка під будинком за вищевказаною адресою. Враховуючи, що вона була зареєстрована та проживала разом зі спадкодавцем, а відтак вступила в управління спадковим майном. Однак, при зверненні до нотаріуса для оформлення спадкових прав було виявлено розбіжності у документах, які не дозволяють встановити родинний зв`язок між нею та її матір`ю. Річ у тому, що за радянських часів ім`я « [PERSON] » по українськи трактувалося як « [PERSON] », тому у її свідоцтві про народження по батькові матері зазначено як « [PERSON] ». Звертає увагу на те, що збереглася трудова книжка матері, де зазначено рік народження - 1939 рік, а також прізвище, ім`я та батькові російської мовою на різних сторінках вказано як « [PERSON] » (запис зроблено у 1979 році) та « [PERSON] » (запис зроблено у 1961 році). Вказане свідчить про двояке трактування по батькові покійної. Факт родинних відносин підтверджується також тією обставиною, що померла перебувала у зареєстрованому шлюбі, який у подальшому було розірвано, з [PERSON] . Останній записаний у графі батько у її (заявника) свідоцтві про народження та у свідоцтві про народження її рідної сестри [PERSON] . Наголошує, що мати одружувалася як « [PERSON] », а розлучалася як « [PERSON] », а також після розірвання шлюбу змінила прізвище з « [PERSON] » на « [PERSON] ». З огляду на вищевикладене просить заяву задовольнити.\~\~\~\~\~\~\~\~ У судове засідання заявник [PERSON] не з`явилася, однак подала заяву про розгляд справи за її відсутності, заявлені вимоги підтримала у повному обсязі та просила такі задовольнити.\~\~ Представник Дубриницької сільської ради Ужгородського району Закарпатської області як заінтересованої особи у судове засідання не з`явився, однак в електронній формі через систему «Електронний суд» подав заяву про розгляд справи без його участі. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку. Суд встановив, що [INFO] у селі Дубриничі Перечинського району Закарпатської області у віці 74 років померла [PERSON] , про що свідчить свідоцтво про смерть серії [NUMBER] , видане 03 квітня 2014 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Перечинського районного управління юстиції у Закарпатській області, актовий запис № 30 (а. с. 12). Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 08 травня 1958 року з місцем реєстрації Дубриничі Перечинського району Закарпатської області, [INFO] у селі Дубринич Перечинського району Закарпатської області народилася [PERSON] , батьками якої є [PERSON] та [PERSON] (а. с. 16). У свідоцтві про народження серії [NUMBER] , виданому 30 жовтня 1961 року з місцем реєстрації с. Дубриничі Перечинського району Закарпатської області, зазначено, що [INFO] у селі Дубринич Перечинського району Закарпатської області народився [PERSON] (а. с. 16).\~ Згідно Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 00042385915, сформованого 21 листопада 2023 року Перечинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Ужгородському районі Закарпатської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, 20 червня 1965 року виконкомом Дубриницької сільської ради Перечинського району Закарпатської області було зареєстровано шлюб між [PERSON] та [PERSON] , актовий запис № 6 (а. с. 13). Поряд з цим, з Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію розірвання шлюбу № 00042395558, сформованого 21 листопада 2023 року Перечинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Ужгородському районі Закарпатської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції вбачається, що 29 грудня 1977 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Ясинуватському району реєстраційної служби Ясинуватського міськрайонного управління юстиції у Донецькій області було розірвано шлюб між [PERSON] та [PERSON] (прізвище після розірвання шлюбу [PERSON] ), актовий запис № 163 (а. с. 14).\~\~\~\~ У свідоцтві про народження серії [NUMBER] , виданому 14 червня 1983 року з місцем реєстрації с. Дубринич Перечинського району Закарпатської області, зазначено, що [INFO] у с. Дубринич Перечинського району Закарпатської області народилася [PERSON] , батьками якої є [PERSON] та [PERSON] (а. с. 8). Дванадцятого вересня 1987 року після укладення шлюбу з [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , присвоєно прізвище [PERSON] , що стверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серії [NUMBER] , виданим 12 вересня 1987 року з місцем реєстрації Дубриницька сільська Рада народних депутатів Перечинського району (а. с. 9).\~ У трудовій книжці російською мовою прізвище, ім`я та по батькові 22 лютого 1961 року зазначено як « [PERSON] , 1939 год рождения», тоді як [INFO] вже « [PERSON] », 1939 року народження (а. с. 11).\~\~ Як вбачається із Свідоцтва про право власності на нерухоме майно серії [NUMBER] , виданого 19 вересня 2012 року Дубриницькою сільською радою, та Витягу про державну реєстрацію прав серії СЕЕ № 437717, виданого 01 жовтня 2012 року Районним комунальним підприємством «Бюро технічної інвентаризації» Перечинської районної ради, будинок загальною площею 79,6 кв.м. за адресою: [ADDRESS] , на праві приватної власності належить [PERSON] (а. с. 6, 7). Поряд з цим, згідно Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯМ № 145709, виданого 26 грудня 2012 року, власником земельної ділянки площею 0,1235 га, що розташована за адресою: [ADDRESS] та призначена для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на підставі рішення 7 сесії 22 скликання від 27 грудня 1996 року Дубриницької сільської ради є [PERSON] , яка проживає за адресою: [ADDRESS] (а. с. 10). Як вбачається із поданої [PERSON] заяви, вказані розбіжності у зазначених документах створюють їй перешкоди у оформленні спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Згідно п. 5 ч. 2 ст. 293 цього Кодексу суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення. Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Як роз`яснено в п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року, якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року тощо. Також у постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 квітня 2019 року у справі № 320/948/18 (провадження № 14-567цс18) зроблено висновок, що у порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, за наявності певних умов. А саме, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Чинне цивільне процесуальне законодавство відносить до юрисдикції суду справи про встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення суб`єктивних прав громадян. Проте не завжди той чи інший факт, що має юридичне значення, може бути підтверджений відповідним документом через його втрату, знищення архівів тощо. Тому закон у певних випадках передбачає судовий порядок встановлення таких фактів. Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. З огляду на вищевикладене, беручи до уваги, що у заявника [PERSON] немає можливості встановити факт родинних відносин у позасудовому порядку, а тому суд, з метою захисту прав, свобод та інтересів останньої, вважає, що подана заява підлягає до задоволення. Відповідно до ч. 7 ст. 294 ЦПК України при ухваленні судом рішення у справах окремого провадження судові витрати не відшкодовуються. Отже,

Outcome: approved