Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-10 00:00:00

31 липня 2023 року до суду надійшла позовна заява [PERSON] до Київської міської ради, третя особа: Друга київська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Під час слухання справи відповідача Київську міську раду було замінено на відповідачів [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , законним представником якої є [PERSON] . В позовних вимогах позивач просить: визначити їй додатковий строк тривалістю 2 місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після померлої [INFO] [PERSON] , [INFO] . Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що [INFO] помер [PERSON] , батько позивача. [INFO] померла її бабуся - [PERSON] , [INFO] , мати [PERSON] . Позивач зазначає, що 17.06.2023 року вона звернулась до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу та посвідчила заяву про прийняття спадщини. В цей же день засобами поштового зв`язку вказана заява була направлена на адресу Другої київської державної нотаріальної контори. 23.06.2023 року державний нотаріус Другої київської державної нотаріальної контори Погоріла Л.С. винесла постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій у зв`язку з пропуском встановленого шестимісячного строку для звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. При цьому, позивач посилається на те, що вона з поважних причин пропустила строк на звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини так як діючим законодавством (постанова Кабінету міністрів України №164 від 28.02.2022 року) було призупинено на чотири місяці строк на звернення із заявою про прийняття спадщини та саме у вказаний термін позивач подала відповідну заяву, однак вона не була прийнята до уваги. В судовому засіданні представник позивача вимоги позову підтримав та просив їх задовольнити. Відповідачі представника в судове засідання не направили, хоча належним чином були повідомлені про час та місце слухання справи, відзив на заявлені вимоги до суду не надходив. Третя особа - Друга київська державна нотаріальна контора представника в судове засідання не направила, звернулась до суду із заявою про слухання справи в їх відсутність. На підставі положень статті 223 ЦПК України суд ухвалив про подальше слухання справи у відсутність відповідачів та представника третьої особи. Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, тобто обов`язок доказування покладений на сторони. Згідно ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Дослідивши та оцінивши письмові докази по справі у їх сукупності, вислухавши представника позивача, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог з наступних підстав. В судовому засіданні встановлено, що [PERSON] , [INFO] є онукою [PERSON] , [INFO] . [PERSON] (батько позивача) помер [INFO] . [PERSON] , [INFO] померла [INFO] в м.Київ, що підтверджується копією свідоцтва про смерть від 20.08.2022 року. Після смерті [PERSON] 30.08.2022 року Другою київською державною нотаріальною конторою була заведена спадкова справа №528/2022. Із заявами про прийняття спадщини звернулись: [PERSON] (чоловік померлої), [PERSON] (дочка померлої), [PERSON] (онука померлої, яка діє за згодою матері [PERSON] ), [PERSON] (онука померлої). Як вбачається з матеріалів справи, [PERSON] 17.06.2023 року звернулась до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Майдибури О.В., яка посвідчила заяву [PERSON] про прийняття спадщини після померлої [INFO] бабусі [PERSON] , [INFO] . Заява зареєстрована в реєстрі за №13501. В цей же день вказана вище заява засобами поштового зв`язку була направлена на адресу Другої київської державної нотаріальної контори. Постановою Погорілої Л.С. , державного нотаріуса Другої київської державної нотаріальної контори від 23.06.2023 року, [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті її баби - померлої [INFO] [PERSON] у зв`язку з пропуском шестимісячного строку на звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Згідно з ч. 1 ст. 1270 ЦК України, передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Статтею 1272 ЦК України визначено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 3 ст. 1222, ч.1 ст. 1220, ч. 1 ст. 1270 ЦК України). Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ч. 1 ст. 1268 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. (ч.ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України). Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Тобто право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Ураховуючи викладене, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1/ у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2/ ці обставини визнані судом поважними. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу та про смерть спадкодавця, то положення ч. 3 ст. 1272 ЦК України не застосовуються. Зазначена правова позиція висловлена Верховним Судом України у постановах від 04.11.2015 року (справа №6-1486цс15) та від 26 вересня 2012 року (справа № 6-85цс12). На час дії воєнного стану відповідно до пункту 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 "Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану" перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття було зупинено, але не більше ніж на чотири місяці. З 18.06.2023 зазначену норму скасовано (постанова Кабінету Міністрів України від 9 травня 2023 року № 469). Тобто почав діяти загальний строк прийняття спадщини - 6 місяців. Отже, враховуючи встановлене в судовому засіданні, суд приходить до висновку, що позивачем з поважних причин пропущено строк на звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, і з врахуванням зазначеного, суд вбачає підстави для надання додаткового строку для звернення із заявою про прийняття спадщини та задоволення позовних вимог. На підставі викладеного та

Outcome: approved