Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-11 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до Жовтневого районного суду м. Харкова з позовом до [PERSON] , зазначивши третьою особою: Дергачівський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Харківському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), в якому просила визнати [PERSON] , [INFO] , батьком [PERSON] , [INFO] ; внести зміни до актового запису № 15 від 13.02.2004 про народження [PERSON] , [INFO] , складеного Відділом реєстрації актів цивільного стану Золочівського районного управління юстиції Харківської області, зазначивши батьком [PERSON] . Позовні вимоги обґрунтовані тим, що мати позивача - [PERSON] з 2002 по 2008 рік перебувала з [PERSON] у цивільному шлюбі, від якого у них [INFO] народилась донька - [PERSON] . Відомості про батька були внесені у відповідності до ч. 1 ст. 135 СК України. Відповідач визнавав позивача своєю донькою, після розірвання відносин з матір`ю позивача, спілкувався з донькою по телефону, відвідував її. Оскільки відповідач не допомагав матеріально, мати позивача у листопаді 2011 року звернулась до суду з позовом про стягнення аліментів, який було задоволено рішенням Жовтневого районного суду м. Харкова від 26.12.2011 у справі № 2-3373/11. На даний час позивач бажає визнати [PERSON] своїм батьком, оскільки батьки між собою не перебували у шлюбі та при реєстрації народження позивача відомості про батька позивача були внесені зі слів її матері. Вказані обставини змусили позивача звернутися до суду з даною позовною заявою. Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 08.06.2023 року позовну заяву прийнято до провадження, відкрито загальне позовне провадження, призначено підготовче засідання. Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 07.08.2023 за клопотанням представника позивача [PERSON] - адвоката Зольнікової В.О. у справі призначено судову молекулярно-генетичну експертизу, проведення якої доручено експертам Харківського науково-дослідного експертно-криміналістичний центру МВС України. Провадження у справі зупинено на час проведення експертизи. Ухвалою суду від 25.09.2023 року провадження у справі поновлено для вирішення клопотання експерта. 04.10.2023 ухвалою суду за клопотанням судового експерта Харківського науково-дослідного експертно-криміналістичний центру МВС України Баржиної І.І. зобов`язано [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , для проведення призначеної за ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 07.08.2023 судової молекулярно-генетичної експертизи, надати експерту Харківського науково-дослідного експертно-криміналістичний центру МВС України свої зразки біологічного матеріалу (кров або слину), відібрані фахівцями бюро СМЕ в установленому порядку; або з`явитися разом для відбору експериментальних зразків до відділу біологічних досліджень та обліку Харківського НДЕКЦ МВС за адресою: м. Харків, вул. Ковтуна, 32 на 12.10.2023 з 10 до 11 години (резервна дата 18.10.2023 з 10 до 11 години). Роз`яснено сторонам положення ст. 109 ЦПК України. Провадження у справі зупинено на час проведення експертизи, призначеної за ухвалою суду від 07.08.2023. До суду з Харківського науково-дослідного експертно-криміналістичний центру МВС України надійшло повідомлення від 20.10.2023 про неможливість проведення експертизи № СЕ-19/121-23/19100-БД, та 13.11.2023 повернуто матеріали цивільної справи № 639/2691/23 (а.с.99,100,105). Ухвалою суду від 13.11.2023 провадження у справі поновлено, призначено підготовче засідання. Ухвалою суду від 29.11.2023 задоволено заяву представника позивача [PERSON] - адвоката Зольнікової В.О. про виклик та допит свідків: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Підготовче провадження у справі закрито, справу призначено до судового розгляду по суті. Відповідно до розпорядження в.о. керівника апарату Жовтневого районного суду м. Харкова №01-04/23/24 від 16.02.2024 року у даній справі було призначено повторний автоматизований розподіл справи на підставі п.п. 2.3.13, 2.3.17, 2.3.49, 2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду та п.п. 5.4, 8.2 Засад використання автоматизованої системи документообігу Жовтневого районного суду м. Харкова. Відтак, для розгляду даної позовної заяви автоматизованою системою документообігу суду визначено суддю Жовтневого районного суду м. Харкова Рубіжного С.О. Ухвалою суду від 27.02.2024 прийнято до провадження цивільну справу та призначено позовну заяву до розгляду. Позивач в судовому засіданні позов підтримала в поному обсязі. Звзнвчила, що підставою звернення до суду стало не бажання відповідача вирішити батьківство в позасудовому порядку, оскільки останній не бажав витрачати кошти для вирішення питання. Також просила змінити в актовому записі прізвище та по батькові відповідно до особистих даних батька. В судовому засіданні представник позивача адвокат Зольнікова В.О. позовні вимоги підтримала, просила позов задовольнити, посилаючись на доводи, що викладені у позовній заяві. Представник третьої особи Дергачівський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Харківському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) просила розглянути справу без ї участі, про що зазначила у поданій до суду заяві. Належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи відповідач, згідно з п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України, у судове засідання не з`явився, у порушення ч. 3 ст. 131 ЦПК України про причини неявки суд не повідомив, відзив не подавав. Відповідно до ч. 2 ст. 43 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобов`язані, зокрема, сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи та виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом. Частиною 3 ст. 131 ЦПК України передбачено, що у разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин. Згідно зі статтею 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. 04.06.2024 ухвалою суду, не виходячи до нарадчої кімнати, зі згоди представника позивача, постановлено справу розглядати у заочному порядку, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. Суд, заслухавши представника позивача, пояснення свідків [PERSON] , [PERSON] , всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Виходячи з ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У відповідності до частини 4 ст. 82 ЦПК України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, батьками [PERSON] , [INFO] записані: батько - [PERSON] , мати - [PERSON] . Відомості про батька записані за вказівкою матері відповідно до ч. 1 ст. 135 СК України, тобто за прізвищем та за вказівкою матері, про що проведено відповідний актовий запис № 15, що підтверджується копією свідоцтва про народження позивача серії [NUMBER] , копією довідки Відділу реєстрації актів цивільного стану Золочівського районного управління юстиції Харківської області від 15.06.2005 № 137-04-73 (а.с.8,9). Рішенням Жовтневого районного суду м. Харкова від 26.12.2011 у справі № 2-3373/11, яке набрало законної сили 06.01.2012, задоволено частково позов [PERSON] до [PERSON] про стягнення аліментів. Стягнуто щ [PERSON] на користь [PERSON] аліменти на утримання доньки [PERSON] , [INFO] у розмірі 300,00 грн щомісячно, починаючи з 08.11.2011 року до повноліття дитини. На підставі вказаного рішення Жовтневим районним судом 10.10.2016 видано виконавчий лист (а.с.10,11,12). Зазначеним вище судовим рішення встановлено, що з 2002 по 2008 рік [PERSON] та [PERSON] перебували у цивільному шлюбі та мають доньку - [PERSON] , [INFO] , батьком якої у свідоцтві про народження значиться [PERSON] . Під час судового розгляду справі відповідач [PERSON] не заперечував щодо свого батьківства стосовно дитини [PERSON] та проти виплати аліментів, не погодившись із їх розміром, що заявлений у позовній заяві. Відповідно до ч. 4 ст. 82 ЦПК України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. [PERSON] , уклавши шлюб з [PERSON] отримала прізвище [PERSON] , про що зроблено відповідний актовий запис №172 від 03.02.2024 року та підтверджується копією свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] , виданого 03.02.2024 року (а.с. 199). В судовому засіданні свідок [PERSON] пояснила, що з відповідачем [PERSON] проживала однією сім`єю без реєстрацію шлюбу з 2002 по 2008 роки, в 2003 році народила доньку [PERSON] . В зв`язку з тим, що відповідач працював та не мав часу відвідати відділ РАГС, свідоцтво про народження було записано зі слів матері, оскільки шлюб не був зареєстрованим. Балабай доньку визнав, опікувався дитиною, підтримував. В осені 2011 року вимушена була звернутись до суду з позовом про стягнення аліментів, оскільки донька пішла до першого класу, а батько на якийсь час зник та не надавав допомоги. В судовому засіданні позовні вимоги визнав, не заперечував проти стягнення аліментів. З дитиною продовжує спілкування і по нині. Свідок [PERSON] пояснила, що з 2016 року знайома з [PERSON] та її донькою [PERSON] . [PERSON] бачила неодноразово з батьком [PERSON] , [PERSON] зовні дуже схожа на батька, [PERSON] добре ставиться до доньки. Відповідно до частини третьої статті 51 Конституції України сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. Права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 СК України (частина перша статті 121 СК України). У статті 125 СК України передбачено, якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від матері визначається на підставі документа закладу охорони здоров`я про народження нею дитини. Якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від батька визначається: за заявою матері та батька дитини; за рішенням суду. За змістом ст. 126 СК України походження дитини від батька визначається за заявою жінки та чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою. Така заява може бути подана як до, так і після народження дитини до органу державної реєстрації актів цивільного стану. Положеннями статті 128 СК України визначено, що за відсутності заяви, право на подання якої встановлено статтею 126 цього Кодексу, батьківство щодо дитини може бути визнане за рішенням суду. Підставою для визнання батьківства є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до Цивільного процесуального кодексу України. Позов про визнання батьківства може бути пред`явлений матір`ю, опікуном, піклувальником дитини, особою, яка утримує та виховує дитину, а також самою дитиною, яка досягла повноліття. Позов про визнання батьківства приймається судом, якщо запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень вчинено відповідно до частини першої статті 135 цього Кодексу. Відповідно до частини 1 статті 135 СК України визначено, що при народженні дитини у матері, яка не перебуває у шлюбі, у випадках, коли немає спільної заяви батьків, заяви батька або рішення суду, запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень провадиться за прізвищем та громадянством матері, а ім`я та по батькові батька дитини записуються за її вказівкою. Частиною третьою статті 12, частинами першою, п`ятою, шостою статті 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно зі статями 76, 77, 79 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. За змістом ч. 2 ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі сукупності доказів. Висновки експертизи, у тому числі судово-генетичної, необхідно оцінювати з урахуванням положень ЦПК України, згідно з якими жоден доказ не має для суду наперед установленого значення, він оцінює докази в їх сукупності, а результати оцінки відображає в рішенні з наведенням мотивів їх прийняття чи відхилення (стаття 89 ЦПК України). Доказами у зазначеній категорії справ можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, показань свідків, письмових або речових доказів, висновків експертів. Тобто при вирішенні спору про визнання батьківства мають враховуватись усі передбачені законом докази в їх сукупності.

Outcome: approved