Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-10 00:00:00

До Заводського районного суду м. Запоріжжя з Запорізького районного суду Запорізької області за підсудністю в порядку п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України надійшла цивільна справа за позовною заявою Державного агентства меліорації та рибного господарства України в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Запорізькій області до [PERSON] про відшкодування збитків, заподіяних рибному господарству. В обґрунтування заявлених вимог позивач посилається на те, що 03.03.2023 о 13:00 год. гр.. [PERSON] в Запорізькому районі Запорізької області Каховське водосховище, с. Біленьке здійснював незаконний лов риби забороненим знаряддям лову «Тройник» з берега методом багріння. Виловив рибу: карась сріблястий 8 екземплярів, загальною вагою 0,5 кг. У ході зазначених незаконних дій, [PERSON] заподіяв матеріальну шкоду рибним запасам України на загальну суму 12648,00 грн., розраховану, відповідно до такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів, затверджених\~постановою Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 № 1209. Постановою Запорізького районного суду Запорізької області від 12.04.2023 по справі №317/1795/23 [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП та застосовано адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 340,00 грн. У зв`язку із вищезазначеним, посилаючись на неправомірні дії відповідача, позивач просив стягнути з відповідача, заподіяну рибним запасам України шкоду у розмірі 12648,00 грн., а також судові витрати у справі. Ухвалою Запорізького районного суду Запорізької області від 13.12.2023 року позовну заяву направлено за підсудністю до Заводського районного суду м. Запоріжжя. Ухвалою Заводського районного суду м. Запоріжжя від 15.01.2024 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Ухвалено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження, справу призначено до розгляду по суті у судовому засіданні. 01.04.2024, через канцелярію суду, від відповідача надійшло клопотання про звільнення від сплати судового збору або зменшення його розміру, в якому останній просить звільнити його від сплати судового збору або зменшити його розмір до 200,00 грн., посилаючись на скрутний матеріальний стан, оскільки він є пенсіонером за віком, у нього загинув єдиний син, у якого залишились дружина та двоє малолітніх дітей, які наразі знаходяться на його утриманні. У судове засідання представник позивача не з`явився, направив до суду клопотання про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує у повному обсязі. Відповідач у судовому засіданні позов не визнав, пояснив, що вилов риби у зазначеній кількості стався неумисно, випадково, оскільки остання самостійно зачепилася до знаряддя ловлі, він добросовісно сплатив накладений на нього за це правопорушення адміністративний штраф та вважав, що дане питання закрите. Суд, вислухавши пояснення відповідача, оцінивши наявні в справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні, вирішуючи справу, доходить такого висновку. У судовому засіданні встановлено, що відповідно до постанови Запорізького районного суду Запорізької області від 12.04.2023 по справі №317/1795/23 [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП та застосовано адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 340,00 грн. ( а.с. 19-21). Відповідно до змісту вказаної постанови суду встановлено, що 03.03.2023 о 13:00 год. [PERSON] в Запорізькому районі Запорізької області Каховське водосховище, с. Біленьке здійснював незаконний лов риби забороненим знаряддям лову «Тройник» з берега методом багріння. Виловив рибу: карась сріблястий 8 екземплярів, загальною вагою 0,5 кг. У ході зазначених незаконних дій, [PERSON] заподіяв матеріальну шкоду рибним запасам України на загальну суму 12648,00 грн. Опис, оцінка, та розрахунок заподіяної шкоди рибним запасам держави, внаслідок порушення відповідачем природоохоронного законодавства, зроблено відповідно для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів, затверджених\~постановою Кабінету Міністрів України №1209 від 21.11.2011 року\~та складає 12648,00 грн. Відповідно до ч. 6\~ст. 82 ЦПК України\~вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Отже, вина [PERSON] у спричиненні шкоди рибним запасам України є доведеною. У відповідності до Такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів, затверджених\~постановою КМУ від 21.11.2011 року № 1209, в редакції, що діяла на час вчинення адміністративного правопорушення, оцінка збитків, заподіяних внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення одного екземпляра водних біоресурсів незалежно від розміру та ваги становила: карась сріблястий у кількості 8 шт. Згідно пункту 5 підрозділу 1 розділу ХХ\~Податкового кодексу України\~якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 гривень, крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень, для яких сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної підпунктом\~169.1.1 пункту 169.1 статті 169\~розділу\~IV\~цього\~Кодексу\~для відповідного року. Відповідно до положень\~ст. 13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією\~Конституцією. За приписами\~ст. 3 Закону України "Про тваринний світ" від 13.12.2001 року\~(з наступними змінами та доповненнями), об`єктами тваринного світу, на які поширюється дія цього\~Закону України, є у тому числі дикі тварини - хордові, в тому числі хребетні (ссавці, птахи, плазуни, земноводні, риби та інші) і безхребетні (членистоногі, молюски, голкошкірі та інші) в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку (ембріони, яйця, лялечки тощо), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі. Згідно з п. 4 ч. 2\~ст. 10 Закону України "Про тваринний світ" від 13.12.2001 року\~(з наступними змінами та доповненнями), громадяни відповідно до закону зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. У\~ст. 1 Закону України "Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів" від 08.07.2011 року\~(з наступними змінами та доповненнями) зазначено, що добування (вилов) це є вилучення водних біоресурсів із середовища їх перебування. За змістом\~ст. 10 Закону України "Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів" від 08 липня 2011 року\~(з наступними змінами та доповненнями), посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають такі повноваження, як здійснювати державний контроль (нагляд) за дотриманням правил використання, порядку придбання та збуту об`єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів; давати обов`язкові до виконання письмові вказівки (приписи) про усунення порушень у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; перевіряти документи на право використання водних біоресурсів, зупиняти транспортні (у тому числі плавучі) засоби та проводити огляд речей, транспортних (у тому числі плавучих) засобів, знарядь рибальства, добутої продукції та інших предметів; здійснювати державний контроль (нагляд) за дотриманням правил використання, порядку придбання та збуту об`єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів; визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками; складати протоколи та розглядати в установленому законом порядку справи про адміністративні правопорушення у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Відповідно до вимог\~ст.63 Закону України "Про тваринний світ" від 13.12.2001 року\~(з наступними змінами та доповненнями, порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні в незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України. Розмір шкоди, заподіяної незаконним виловом риби обчислюється на підставі\~постанови Кабінету Міністрів України "Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів" від 21.11.2011 року № 1209. Згідно з ч. 4\~ст. 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Відповідно п.п. 3.15, п. 6.3 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених\~наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15 лютого 1999 року, зареєстрованих Міністерством юстиції України 28 квітня 1999 року за № 269/3562, заборонений лов водних живих ресурсів із застосуванням, зокрема, промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань; застосування заходів адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних осіб від відшкодування в повному обсязі збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення цих Правил рибальства. При визначені розміру відшкодування суд також враховує положення ч. 1ст. 69\~Закону України "Про охорону навколишнього середовища"про те, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку про необхідність задоволення позову та стягнення з [PERSON] 12648,00 грн. заподіяної шкоди. Питання про відшкодування судових витрат позивачем не заявлено, тому судом не вирішується, у зв`язку з чим, клопотання відповідача про звільнення його від сплати судового збору або його зменшення судом не вирішується.

Outcome: approved