Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-10 00:00:00

26.03.2024 року до суду звернувся позивач, [PERSON] , з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини , до відповідача, Верхньодніпровської міської ради третя особа, що не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: Верхньодніпровська державна нотаріальна контора Дніпропетровської області 27.03.2024 року ухвалою судді Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області відкрите провадження у справі та справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження в підготовчому судовому засіданні на 11.06.2024 року. 06.05.2024 року від відповідача Верхньодніпровської міської ради надійшов відзив на позовну заяву. 22.05.2024 року позивачем подане клопотання про заміну відповідача та уточнена позовна заява. 11.06.2024 року закінчене підготовче судове засідання вирішено питання про заміну відповідача на Верхівцевську міську раду . Справа призначена до розгляду в судовому засіданні на 11.06.2024 року. Фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось в відповідно до положень ст. 247 ЦПК України. Згідно заявлених позовних вимог за поданою позовною заявою позивач просить визначити їй додатковий строк, для прийняття спадщини за законом після смерті його брата. [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] . В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач посилається на наступне: [INFO] помер його рідний брат, [PERSON] , який на момент смерті був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . На день смерті [PERSON] , залишилась спадщина, яка складається із 1/3 частини житлового будинку, розташованого за адресою: [ADDRESS] і 1/3 частини земельної ділянки площею 7.1927, кадастровий номер 1221086600:01:017:0176. 19.03.2024 року він звернувся до державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину. Але постановою нотаріуса від 19.03.2024 року йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину в зв`язку із закінченням строку подачі заяви на прийняття спадщини, що й стало підставою звернення до суду. В судове засідання позивач не з`явилась, подавши заяву про розгляд справи за йогов відсутності. згідно якої позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити. Відповідач, представник Верхівцевської міської ради, в судове засідання не з`явився про дату час і місце розгляду справи повідомлений належним чином. Відзив на позовну заяві не надав Третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, державної нотаріус Верхньодніпровської державної нотаріальної контори в судове засідання не з`явився, подавши заяву про розгляд справи за його відсутності. Відповідності до п. 1 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, ратифікованої Україною, Законом України № 475/97-ВР від 17 липня 1997 року, яка відповідно до ст.9 Конституції України є частиною національного законодавства України, кожна людина при визначенні її громадянських прав та обов`язків має право на справедливий розгляд справи незалежним та безстороннім судом. Відповідно до вимог ст. 55 Конституції України кожному гарантується судовий захист його прав і свобод. Згідно ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку , встановленому цим кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів Завданням суду при здійсненні правосуддя, в силу ст. 2 Закону України Про судоустрій і статус суддів є забезпечити кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною радою України. За змістом положень вказаних норм, розпорядження своїм правом на захист є диспозитивною нормою цивільного законодавства, яке полягає у наданні особі, яка вважає свої права порушеними, невизнаними або оспорюваними, можливості застосувати способи захисту, визначені законом або договором. Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, держави та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором При цьому, предметом позову є матеріально-правова вимога позивача до відповідача, а підставою - посилання на належне йому право, юридичні факти, що призвели до порушення цього права, та правове обґрунтування необхідності його захисту. Отже, виходячи із наведеного, на момент звернення із тим чи іншим позовом, права та інтереси, на захист яких поданий позов вже мають бути порушені, невизнані або оспорювані особою, до якої пред`явлений позов, тобто, законодавець пов`язує факт звернення до суду із наявністю вже порушених прав та інтересів позивача. Метою ж позову є розгляд спору і захист вже порушених, невизнаних або оспорюваних суб`єктивних прав або законних інтересів позивача. Суд, з`ясувавши зміст позовних вимог, заслухавши пояснення сторін, інших учасників розгляду справи, вивчивши матеріали справи та оцінивши докази в їх сукупності, приходить до таких висновків. Судом встановлено такі факти та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що [INFO] помер брат позивача, [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтв про смерть, копіями свідоцтв про народження. На день смерті [PERSON] , залишилась спадщина, яка складається із із 1/3 частини житлового будинку, розташованого за адресою: [ADDRESS] і 1/3 частини земельної ділянки площею 7.1927, кадастровий номер 1221086600:01:017:0176. 19.03.2024 року позивач звернувся до державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину. Але постановою нотаріуса від 19.03.2024 року йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину в зв`язку із закінченням строку подачі заяви на прийняття спадщини , що підтверджується копією постанови нотаріуса. Позивачем обраний спосіб захисту порушених прав, у вигляді відновлення його порушеного права, передбачений нормами ЦК України, а саме: визначення додаткового строку для прийняття спадщини, з яким погоджується суд. За нормами\~ст.ст. 1220,\~1222,\~1270 ЦК України\~право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до\~ч. 1 ст. 1269 ЦК України\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до п. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За положеннями п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Листом від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ роз`яснив, що при вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. При цьому поважними причинами слід вважати об`єктивні, непереборні обставини, які стали на заваді спадкоємцю своєчасно звернутись із заявою про прийняття спадщини. Позивач позовні вимоги обґрунтовує тим, що згідно із Постановою Кабінету Міністрів України № 161 від 28.02.2022 року перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але ен більше ніж на чотири місяці. Від дня смерті спадкодавця строк збільшили з 6 до 10 місяців. Але в подальшому від нотаріуса він дізнався, що даний строк було скасовано. Крім того він є ь єдиним спадкоємцем після смерті брата, оскільки його донька [PERSON] ,, написала заяву про відмову від спадщини. З наданих позивачем доказів судом встановлено, що позивач пропустив строк для подачі заяви про прийняття спадщини на думку суду з поважних причин. В свою чергу дотримання принципу «пропорційності», визначено практикою застосування норм права Європейським судом з прав людини передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Відповідно до матеріалів спадкової справи, № 62/2022, відкритої після померлого [INFO] [PERSON] , із заявою про прийняття спадщини 18.03.2024 року звернулася лише позивач . Донька померлого [PERSON] подала нотарусу заяву про відмову від с падщини на користь позивача. Таким чином судом встановлено, що позивач є єдиним спадкоємцем після смерті брата. На підставі вищевикладеного, суд вважає за можливе визначити позивачевіі додатковий строк для прийняття спадщини. Також суд вважає, що додатковий строк для прийняття спадщини, потрібно визначити позивачеві тривалістю в три місяці з дати набрання чинності рішенням суду, який буде достатнім для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Понесені позивачами витрати по сплату судового збору суд, вважає за можливе покласти на позивача.

Outcome: approved