Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-06 00:00:00

26 березня 2024 року до Тростянецького районного суду Вінницької області надійшла позовна заява [PERSON] до Ободівської сільської ради Гайсинського району Вінницької області про визначення додаткового строку тривалістю три місяці з дня набрання законної сили рішенням суду для подання заяви про для прийняття спадщини, що відкрилася після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] у м. Чекраси, Черкаської області. В обґрунтування позову зазначає, що [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , жителька с. Козинці Гайсинського району Вінницької області. Після смерті [PERSON] залишилося спадкове майно у виді земельної ділянки, розташованої на території Верхівської сільської ради, площею 1,6708 га, кадастровий номер 0524180800:01:002:0085, яка належала [PERSON] на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серія ВН №153710, виданого на підставі розпорядження Тростянецької районної державної адміністрації №18 від 18.01.2005. При житті [PERSON] перебувала із [PERSON] у доброзичливих стосунках, допомагала їй матеріально, оскільки [PERSON] проживала одиноко та не мала близьких родичів, які б могли здійснювати догляд за нею. В січні 2024 року позивачка дізналася про те, що за життя [PERSON] склала заповіт. Згідно із вказаним заповітом посвідченим приватним нотаріусом Бершадського районного нотаріального округу Вінницької області, зареєстрованого за №590 померла [PERSON] заповіла позивачці належну їй земельну ділянку. За життя [PERSON] не розповідала нікому, у тому числі й позивачці про те, що має намір залишити їй у спадок земельну ділянку, а також про те, що нею був складений заповіт на її користь. Тому через необізнаність позивача про існування заповіту, вона у період часу, коли можливо було прийняти спадщину, не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Маючи намір отримати свідоцтво про право на спадщину, позивач звернулася до приватного нотаріуса Гайсинського районного нотаріального округу Хмель Н. О. з відповідною заявою, проте нотаріус відмовила їй у видачі свідоцтва, оскільки позивачем пропущено строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Ухвалою суду від 27 березня 2024 року відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче судове засідання. Відзив на позовну заяву не надходив. Ухвалою суду від 09 травня 2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. Позивач [PERSON] та її представник адвокат Ткач І. І. в судове засідання не з`явилися. Від представника позивача надійшло клопотання про розгляд справи за відсутності позивача та її представника за наявними у справі матеріалами. Не заперечує проти заочного розгляду справи судом. Повністю підтримує заявлені позовні вимоги та просить задовольнити їх із підстав зазначених в позові. Відповідач Ободівська сільська рада Гайсинського району Вінницької області у судові засідання 30 травня 2024 року та 07 червня 2024 року свого уповноваженого представника не направили, про дату, час та місце судового засідання повідомлені в порядку передбаченому ЦПК України. Заяв чи клопотань про відкладення підготовчого засідання, або іншого змісту від відповідача не надходило. Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений, не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин, не подав відзив, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Згідно із ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється Суд, вивчивши матеріали справи, встановивши причину неявки, належним чином повідомленої Ободівської сільської ради про час і місце судового засідання, неповажною, відсутність відзиву відповідача, а також відсутність заперечень позивача проти заочного розгляду справи, дійшов висновку про можливість проведення заочного розгляду справи без фіксування\~судового процесу\~за допомого\~звукозаписувального технічного\~засобу. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] (а.с. 5), яка на випадок своєї смерті склала заповіт та земельну ділянку розташовану на території Верхівської сільської ради, площею 1,6708 га, кадастровий номер 0524180800:01:002:0085, яка належала їй на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серія ВН №153710, виданого на підставі розпорядження Тростянецької районної державної адміністрації №18 від 18.01.2005, заповіла [PERSON] (а.с. 6, 7, 8). Таким чином, спадкоємцем за заповітом до майна померлої є позивач. Відповідно до довідки Верхівського старостинського округу Ободівської сільської ради Гайсинського району Вінницької області №85 від 12.02.2024, встановлено, що [PERSON] , 1934 року народження померла [INFO] , на момент смерті проживала та була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , про що свідчить запис у погосподарській книзі (а.с. 9). З інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №76283512 від 20.03.2024 сформованої приватним нотаріусом Хмель Н. О. встановлено, що інформація про наявність спадкових справ та виданих на їх підставі свідоцтв про право на спадщину до майна померлої [INFO] [PERSON] відсутня (а.с. 11-12). Як вбачається з постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 20.02.2024№33/02-31, представнику спадкоємця [PERSON] відмовлено у поданні заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом на майно, яке залишилось після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , оскільки [PERSON] заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори в установлений законом строк особисто не подала та на момент смерті спадкодавця за однією адресою з ним не була зареєстрована та не проживала, а отже пропустила строкдля прийняття спадщини (а.с. 10). Відповідно до ч.2 ст.1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи. Згідно із ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч.1, 2 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини, що зазначено у ч.3 ст.1272 ЦК України. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п. 24 постанови від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Під час розгляду цих справ потрібно перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Водночас необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Суд враховуючи, що позивач не знала про існування заповіту, з огляду на наявність волевиявлення спадкодавця на її користь, відсутність заперечень відповідача, вважає за можливе задовольнити позовні вимоги та визначити позивачу строк у три місяці, який достатній для звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини.

Outcome: approved