Jurisdiction: civil
Date: 2024-06-10 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду 08 травня 2024 року із позовною заявою до відповідача Жовківської міської ради Львівського району Львівської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Рава-Руська державна нотаріальна контора Львівської області, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позивач [PERSON] просить визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлого [INFO] в нотаріальну контору, а саме 3 (три) місяці з часу набрання рішенням суду законної сили. Мотивує позовні вимоги наступним. Вказує, що [INFO] помер її батько [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] . [PERSON] до дня своєї смерті проживав та був зареєстрований в [ADDRESS] . Заповіт від імені [PERSON] не посвідчувався та в реєстрі не зареєстрований, що підтверджується довідками. Після його смерті відкрилася спадщина на належне йому майно, а саме на земельну ділянку, що знаходиться на території Глинської сільської ради. Вказує, що її мама та дружина [PERSON] на день його смерті була з ним розлучена. Позивач стверджує, що інших спадкоємців після її батька [PERSON] згідно цивільного законодавства немає. Коли вона звернулась в Рава-Руську ДНК Львівської області із заявою про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] , нотаріусом її повідомив, що нею пропущено строк термін для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] і їй необхідно звернутися до суду із позовом про визначення їй додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини. Згідно інформаційної довідки із Спадкового реєстру, відомості про заведення спадкової справи після смерті батька [PERSON] відсутні, отже, спадкова справа не заводилась. Позивач зазначає, що пропустила строк для подачі заяви про прийняття спадщини з поважних причин, оскільки вона не проживала та не була зареєстрована з батьком до дня його смерті. В 2023 році їй стало відомо про наявність земельної ділянки. Вона розпочала збір документів для вступу в спадщину після смерті батька, але повномасштабна війна в Україні не дали можливості закінчити дану справу. Позивач вважає, що вимога про визначення їй додаткового строку для подання в нотконтору заяви про прийняття спадщини є обґрунтованою. Вказує, що відмова у задоволенні її позову зумовить перехід права власності на спадкове майно до держави в особі органу місцевого самоврядування на території якого воно знаходиться. Позивач не може реалізувати своє право на спадкування на земельну ділянку, а тому вимушена звернутися з позовом до суду. Просить позов задоволити. Позивач [PERSON] в підготовче судове засідання не з`явилася. В прохальній частині позовної заяви просила розгляд справи проводити у її відсутності. Представник відповідача Жовківської міської ради Львівського району Львівської області в підготовче судове засідання не з`явився, хоча про дату, час та місце проведення такого був повідомлений належним чином, однак надіслав клопотання про розгляд справи без участі їх представника. Проти задоволення позову не заперечив, фактично визнав такий. Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Рава-Руська державна нотаріальна контора Львівської області в підготовче судове засідання не з`явилася, хоча про дату, час та місце проведення такого була повідомлена належним чином, однак від неї на адресу суду надійшло клопотання про розгляд справи у її відсутності. Проти задоволення позову не заперечила. Суд приходить до висновку про можливість розгляду справи без участі позивача, представника відповідача та третьої особи, які не з`явилися в підготовче судове засідання, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце проведення такого, зважаючи на подані ними заяви про розгляд справи у їх відсутності. Оскільки всі учасники справи в судове засідання не з`явилися, фіксування судового процесу відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Частиною 3 статті 200 ЦПК України встановлено, що за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Дослідивши матеріали справи та перевіривши їх доказами, суд вважає за можливе прийняти визнання позову відповідачами, оскільки таке визнання не суперечить закону, не порушує права, свободи та інтереси інших осіб. Суд вважає за можливе ухвалити рішення за результатами підготовчого провадження. Частиною 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Статтею 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до положень ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Відповідно до абз. 3 п. 24 постанови Пленуму Верховного суду України від 12.06.2009 року №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи. Позивач народилася [INFO] і її батьками є [PERSON] та [PERSON] , що стверджується копією свідоцтва про народження Серія [NUMBER] , виданого повторно 15.03.2024. Встановлено, що батько позивача [PERSON] помер [INFO] у м. Львів, що стверджується копією свідоцтва про смерть Серія [NUMBER] , виданого повторно 15 березня 2024 року Жовківським ВДРАЦС у Л/р Л/о Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції. Із копії Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 00044687124 та з копії свідоцтва про розірвання шлюбу Серія [NUMBER] вбачається, що [PERSON] та [PERSON] 22 червня 1994 року розірвали шлюб (актовий запис № 81). Позивач змінила дошлюбне прізвище [PERSON] на [PERSON] у зв`язку із реєстрацією шлюбу 11 січня 2013 року із [PERSON] , що стверджується копією свідоцтва про шлюб. З Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) за парамертами запиту [PERSON] інформація відсутня. З Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/ спадкові договори) за парамертами запиту [PERSON] інформація відсутня. Із копії довідки виконавчого комітету Жовківської міської ради Львівського району Львівської області № 276 від 01 квітня 2024 року вбачається, що [PERSON] , який помер [INFO] , проживав і був зареєстрований до дня його смерті в [ADDRESS] . Із копії довідки виконавчого комітету Жовківської міської ради Львівського району Львівської області № 277 від 01 квітня 2024 року вбачається, що від імені [PERSON] , який помер [INFO] , заповіт не посвідчувався. Встановлено, що батько позивача [PERSON] мав право на середню земельну частку по Глинській сільській раді, що стверджується копією ухвали Глинської сільської ради народних депутатів Жовківського району Львівської області "Про затвердження списку осіб, які мають право на середню земельну частку" від 11.11.1994 року та копією списку осіб, які мають право на середню земельну частку по Глинській сільській раді затвердженого ІІ сесією народних депутатів від 11.11.1994 року. Згідно з ст. 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до положень ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Із листа Рава-Руської ДНК Львівської області від 23 квітня 2024 року № 248/01-16 вбачається, що Рава-Руська ДНК Львівської області відмовляє гр. [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті її батька [PERSON] , який помер [INFO] , оскільки спадкоємцем пропущено строк для прийняття спадщини. Додатково повідомила, що після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , в Рава-Руській ДНК Львівської області спадкова справа не заводилася. Суд враховує, що у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини позивач [PERSON] не може реалізувати своє право на спадкування на земельну ділянку після смерті її батька [PERSON] . Відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 р. «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Пунктом 24 постанови передбачено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК (435-15). Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Відповідно до постанови Верховного Суду України № 565/1145/17 від 26 червня 2019 року, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Таким чином, з огляду на те, що законодавцем чітко не визначено вичерпний перелік обставин поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, враховуючи обставини конкретної справи, визнання позовних вимог відповідачем, що не порушує прав та інтересів інших осіб, суд приходить висновку про задоволення позовної заяви [PERSON] .

Outcome: approved