Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-27 00:00:00

До Малиновського районного суду м. Одеси звернулась з позовною заявою [PERSON] до [PERSON] , в інтересах якої діє законний представник [PERSON] , за участю третьої особи: Департаменту надання адміністративних послуг Одеської міської ради, за яким просить усунути перешкоди у користуванні [PERSON] , [INFO] , власністю, шляхом зняття [PERSON] , [INFO] , з реєстрації проживання у квартирі за адресою: [ADDRESS] . Ухвалою суду від 11 квітня 2024 року залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Органу опіки та піклування Хаджибейської районної адміністрації Одеської міської ради. 23 квітня 2024 року представник третьої особи Департаменту надання адміністративних послуг Одеської міської ради Вознюк Анастасія Володимирівна надала до суду пояснення третьої особи, де зазначила таке. Пунктом 6 частини 1 статті 24 Закону та частиною 6 пункту 22 Порядку створення, ведення та адміністрування реєстрів територіальних громад, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України «Деякі питання декларування і реєстрації місця проживання та ведення реєстрів територіальних громад» від 07 лютого 2022 року № 265, визначено, що судове рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житло або права користування житлом, про виселення, зняття із задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування) особи, визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою є підставою для внесення змін до реєстру територіальної громади. Таким чином, за умови отримання позивачем відповідного судового рішення, яким передбачено зняття із зареєстрованого місця проживання відповідача - [PERSON] , [INFO] , за адресою: [ADDRESS] , позивач або його представник може звернутись до Департаменту для отримання відповідної адміністративної послуги з поданням необхідних документів. 08 травня 2024 року позивач [PERSON] надала до суду заяву про долучення до справи документів, а саме: довідки зі школи, де навчається донька [PERSON] та переклад довідки на українську мову. Позивач [PERSON] у судове засідання, призначене на 27 травня 2024 року не з`явилась. Відповідач [PERSON] , в інтересах якої діє законний представник [PERSON] , надав до суду заяву, з якому підтримав позовні вимоги та просив справу слухати за його відсутності. Представник третьої особи Департаменту надання адміністративних послуг Одеської міської ради Вознюк Анастасія Володимирівна надала до суду заяву про розгляд справи за відсутності третьої особи. Третя особа Орган опіки та піклування Хаджибейської районної адміністрації Одеської міської ради у судове засідання не з`явилась. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що рішення у справі можливо постановити із задоволенням позову. Судом встановлені такі фактичні обставини на підставі представлених представником позивача письмових доказів. Відповідно до Договору купівлі-продажу від 23 грудня 2016 року, посвідченого державним нотаріусом Першої одеської державної нотаріальної контори Лебідь О.В., зареєстрованому в реєстрі за № 3-1245, позивачу на праві приватної власності належить квартира іа адресою: [ADDRESS] . Право власності зареєстроване в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 23 грудня 2016 року, номер запису про право власності: 18256514, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 1130145051101. Крім позивача за адресою вказаної квартири є зареєстрованою неповнолітня дочка позивача [PERSON] . [INFO] . Донька разом із батьком [PERSON] у січні 2023 р. виїхали на постійне місце проживання до Мексиканських Сполучених Штатів, проживають у місті Мехіко. Донька навчається у школі та має дозвіл на постійне проживання. Маючи намір продати свою квартиру за адресою: [ADDRESS] , узгодивши з донькою та її батьком зняття доньки з реєстрації проживання, позивач як законний представник своєї неповнолітньої доньки, 28 березня 2024 року звернулася до Департаменту надання адміністрат ивних послуг Одеської міської ради із заявою про зняття з зареєстрованого місця проживання. Однак, позивачу було відмовлено у зв`язку з тим, що в квартиру зареєстрована неповнолітня [PERSON] , [INFO] , якій вже виповнилось 14 років, але у неї відсутній паспорт громадянина України. Причиною неотримання дитиною паспорта громадянина України стало те, що вона разом із батьком більше року мешкає за кордоном, вони виїхали з України до Мексиканських Сполучених Штатів на постійне місце проживання. Донька та її батько не заперечують проти зняття її з реєстрації за адресою: [ADDRESS] та подальшої реєстрації за адресою: [ADDRESS] . Позивач продаючи квартиру, теж буде перереєтровувати своє проживання за адресою: [ADDRESS] . На даний час виникла необхідність у продажі належної позивачу квартири за адресою: [ADDRESS] , однак перебування на реєстраційному обліку за вказаною адресою неповнолітньої доньки створює перешкоди у реалізації в повному обсязі прав та інтересів позивача, як власника квартири. За змістом статей 71, 72 ЖК України наймач або члени його сім`ї можуть бути визнані судом такими, що втратили право користування жилим приміщенням, якщо вони не проживають у ньому без поважних причин понад шість місяців. [PERSON] , [INFO] , будучи зареєстрованою у квартирі, яка знаходиться ча адресою: [ADDRESS] , не проживає у ній без поважних причин більше одного року та самостійно не має можливості знятися з реєстрації. За статтею 317 ЦК України, власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місце знаходження майна Відповідно до частини першої статті 319 ЦК України власник володіє, користується та розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Статтею 391 ЦК України встановлено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні (частина перша статті 321 ЦК України). Відповідно до статті 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та ротпорядження своїм майном. Отже, власник має право вимагати від осіб, які не є членами його сім`ї, а також не відносяться до кола осіб, які постійно проживають разом з ним і ведуть з ним спільне господарство, усунення порушень свого права власності у будь-який час. Відповідно до підпункту 2 пункту 50 Порядку декларування та реєстрації місця проживання (перебування), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 07 лютого 2022 року № 265, зняття із задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування) здійснюється на підставі, зокрема, рішення суду, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житло або права користування житлом, про виселення, про зняття із задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування) особи, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою. Пунктом 6 частини 1 статті 24 Закону України «Про надання публічних (електронних публічних) послуг щодо декларування та реєстрації місця проживання в Україні» від 05 листопада 2021 року № 1871-IX та частиною 6 пункту 22 Порядку декларування та реєстрації місця проживання (перебування), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 07 лютого 2022 року № 265 створення, ведення та адміністрування реєстрів територіальних громад, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України «Деякі питання декларування і реєстрації місця проживання та ведення реєстрів територіальних громад» від 07 лютого 2022 року № 265, визначено, що судове рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житло або права користування житлом, про виселення, зняття із задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування) особи, визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою є підставою для внесення змін до реєстру територіальної громади. Враховуючи обставини справи, суд вважає за необхідне визнати позов обґрунтованим та усунути перешкоди у користуванні [PERSON] , [INFO] , власністю, шляхом зняття [PERSON] , [INFO] , з реєстрації проживання у квартирі за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися в суд за захистом свого цивільного права у випадку його порушення з вимогою про примусове виконання зобов`язання в натурі. Згідно ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч. 1 ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог. Відповідно до ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Відповідно до ч. ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Відповідно до ст. 79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Відповідно до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. Згідно із ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. В разі оголошення лише вступної та резолютивної частини рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Outcome: approved